Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Intelov mednarodni sejem znanosti in tehnike je program Društva za znanost in javnost ter največje svetovno tekmovanje za srednješolce. Prek globalne mreže lokalnih, regionalnih in državnih sejmov znanosti milijone dijakov po vsem svetu spodbuja, da uresničijo svoje želje in ustvarijo nove inovacije, s katerimi bodo na bolje spremenili svet, v katerem živimo in delamo. Maja vsako leto je skupina teh dijakov izbrana med finaliste, ki se potegujejo za nagrade in štipendije v skupni vrednosti 4 milijone USD.
Projekti finalistov pokrivajo področja od novih načinov zdravljenja raka do interaktivnih robotov. Ocenjevani so v 22 kategorijah, od naravoslovnih, do družboslovnih tem.
Slovenija na sejmu drugič
Slovenijo sta lansko leto na tekmovanju zastopala dijaka Miha Gulič in Klemen Ducman ter osvojila četrto nagrado v kategoriji fizike in astronomije. Letos so s svojo predstavnico sodelovali drugič. Slovenska finalistka Gabriela Štumberger, dijakinja II. gimnazije Maribor, je bila izbrana s strani strokovne komisije na Državnem srečanju mladih raziskovalcev, ki ga organizira Zveza za tehnično kulturo Slovenije (ZOTKS). Med 8. in 13. majem se je v Phoenixu v Arizoni skupaj z okoli 1750 mladimi znanstveniki, bodočimi podjetniki in ustvarjalci predstavila svetovni javnosti.
»Super izkušnja, še vedno so vtisi povsem sveži, spoznala sem nove ljudi in dobila ideje za nova raziskovanja.«
Vpliv treh pesticidov na heterotrofne talne mikroorganizme
Gabriela je v svoji raziskovalni nalogi preučevala vpliv treh različnih pesticidov na heterotrofne talne mikroorganizme in njihovo delovanje. Uporabljeni pesticidi so bili herbicid Boom Efekt (glifosat), fungicid Previcur Energy (propamokar in fosetil) ter insekticid Reldan 22 EC (kloropirifos-metil). Pri tem se je proučevalo antimikrobni učinek pesticidov tako v koncentrirani obliki kot priporočenih koncentracijah na mikroorganizem, pogosto najden v prsti – Bacillus cereus, učinek priporočenih koncentracij na rast heterotrofnih mikroorganizmov, izoliranih iz prsti, ter učinek na bazalno respiracijo mikroorganizmov v prsti.
»Idejo za nalogo sem dobila od sošolke, mentorica je idejo prilagodila šolskemu laboratoriju in mi pomagala pri izbiri metod.«
Zmagovalec je razvil mikrobske gorivne celice za bolj učinkovito spreminjanje organskih odpadkov v električno energijo
Glavno nagrado Gordona E. Moora v višini 75.000 USD je na tekmovanju prejel 18-letni Kanadčan Han Jie (Austin) Wang iz Vancouvra, ki je razvil mikrobske gorivne celice, ki bolj učinkovito spreminjajo organske odpadke v električno energijo. Prejemnik glavne nagrade je odkril specifične gene v genetsko izboljšani bakteriji E. coli, ki ji omogočajo, da bolj učinkovito proizvaja električno energijo. Njegov sistem lahko proizvede bistveno več energije kot obstoječi procesi v mikrobskih gorivnih celicah, stroški pa so primerljivi s sončno energijo, zaradi česar je prepričan, da bodo mikrobske gorivne celice postale komercialno uspešne.
Rosalind Hudnell, predsednica sklada Intel Foundation je ob koncu tekmovanja poudarila, da:
»Čestitamo letošnjim zmagovalcem in upamo, da bo njihovo delo navdihnilo druge mlade inovatorje, da svojo radovednost in iznajdljivost uporabijo pri reševanju globalnih izzivov. Ta mednarodna znanstvena in tehnična razstava je odličen primer tega, kaj je mogoče doseči, če dijaki z vsega sveta z različnimi ozadji in pogledi stopijo skupaj ter si izmenjajo zamisli in rešitve.«
Pogovoru s slovensko predstavnico, dijakinjo Gabrielo Štumberger, lahko prisluhnete na zgornji povezavi, še več o samem tekmovanju in projektih lanskoletnih tekmovalcev, Mihe Guliča in Klemna Ducmana ter letošnje predstavnice pa boste lahko slišali v našem nočnem programu z nedelje na ponedeljek.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Intelov mednarodni sejem znanosti in tehnike je program Društva za znanost in javnost ter največje svetovno tekmovanje za srednješolce. Prek globalne mreže lokalnih, regionalnih in državnih sejmov znanosti milijone dijakov po vsem svetu spodbuja, da uresničijo svoje želje in ustvarijo nove inovacije, s katerimi bodo na bolje spremenili svet, v katerem živimo in delamo. Maja vsako leto je skupina teh dijakov izbrana med finaliste, ki se potegujejo za nagrade in štipendije v skupni vrednosti 4 milijone USD.
Projekti finalistov pokrivajo področja od novih načinov zdravljenja raka do interaktivnih robotov. Ocenjevani so v 22 kategorijah, od naravoslovnih, do družboslovnih tem.
Slovenija na sejmu drugič
Slovenijo sta lansko leto na tekmovanju zastopala dijaka Miha Gulič in Klemen Ducman ter osvojila četrto nagrado v kategoriji fizike in astronomije. Letos so s svojo predstavnico sodelovali drugič. Slovenska finalistka Gabriela Štumberger, dijakinja II. gimnazije Maribor, je bila izbrana s strani strokovne komisije na Državnem srečanju mladih raziskovalcev, ki ga organizira Zveza za tehnično kulturo Slovenije (ZOTKS). Med 8. in 13. majem se je v Phoenixu v Arizoni skupaj z okoli 1750 mladimi znanstveniki, bodočimi podjetniki in ustvarjalci predstavila svetovni javnosti.
»Super izkušnja, še vedno so vtisi povsem sveži, spoznala sem nove ljudi in dobila ideje za nova raziskovanja.«
Vpliv treh pesticidov na heterotrofne talne mikroorganizme
Gabriela je v svoji raziskovalni nalogi preučevala vpliv treh različnih pesticidov na heterotrofne talne mikroorganizme in njihovo delovanje. Uporabljeni pesticidi so bili herbicid Boom Efekt (glifosat), fungicid Previcur Energy (propamokar in fosetil) ter insekticid Reldan 22 EC (kloropirifos-metil). Pri tem se je proučevalo antimikrobni učinek pesticidov tako v koncentrirani obliki kot priporočenih koncentracijah na mikroorganizem, pogosto najden v prsti – Bacillus cereus, učinek priporočenih koncentracij na rast heterotrofnih mikroorganizmov, izoliranih iz prsti, ter učinek na bazalno respiracijo mikroorganizmov v prsti.
»Idejo za nalogo sem dobila od sošolke, mentorica je idejo prilagodila šolskemu laboratoriju in mi pomagala pri izbiri metod.«
Zmagovalec je razvil mikrobske gorivne celice za bolj učinkovito spreminjanje organskih odpadkov v električno energijo
Glavno nagrado Gordona E. Moora v višini 75.000 USD je na tekmovanju prejel 18-letni Kanadčan Han Jie (Austin) Wang iz Vancouvra, ki je razvil mikrobske gorivne celice, ki bolj učinkovito spreminjajo organske odpadke v električno energijo. Prejemnik glavne nagrade je odkril specifične gene v genetsko izboljšani bakteriji E. coli, ki ji omogočajo, da bolj učinkovito proizvaja električno energijo. Njegov sistem lahko proizvede bistveno več energije kot obstoječi procesi v mikrobskih gorivnih celicah, stroški pa so primerljivi s sončno energijo, zaradi česar je prepričan, da bodo mikrobske gorivne celice postale komercialno uspešne.
Rosalind Hudnell, predsednica sklada Intel Foundation je ob koncu tekmovanja poudarila, da:
»Čestitamo letošnjim zmagovalcem in upamo, da bo njihovo delo navdihnilo druge mlade inovatorje, da svojo radovednost in iznajdljivost uporabijo pri reševanju globalnih izzivov. Ta mednarodna znanstvena in tehnična razstava je odličen primer tega, kaj je mogoče doseči, če dijaki z vsega sveta z različnimi ozadji in pogledi stopijo skupaj ter si izmenjajo zamisli in rešitve.«
Pogovoru s slovensko predstavnico, dijakinjo Gabrielo Štumberger, lahko prisluhnete na zgornji povezavi, še več o samem tekmovanju in projektih lanskoletnih tekmovalcev, Mihe Guliča in Klemna Ducmana ter letošnje predstavnice pa boste lahko slišali v našem nočnem programu z nedelje na ponedeljek.
Volilna udeležba v državah z razvito demokracijo pada, manj pomembne, kot so volitve, manj ljudi pride na volitve. Tudi v Sloveniji se danes volitev udeležuje veliko manj volilnih upravičencev kot takoj po osamosvojitvi. V najmanjšem številu in deležu se volitev udeležujeta 2 skupini – starejši in mladih. Zakaj mladih sploh gre na volitve, kakšni volivci so in ali so res politično popolnoma neangažirani?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Predstavniki Darsa in Ministrstva za infrastrukturno so si dopoldne ogledali potek gradbenih in rušitvenih del na cestninski postaji Torovo, ki so se pričela prejšnji teden. Z uvedbo novega sistema elektronskega cestninjenja za tovorna vozila Dars Go namreč cestninske postaje niso več potrebne, poleg Torovega trenutno rušijo tudi cestninski postaji Log in Razdrto.
Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko letos že četrtič organizira dneve odprtih vrat EU projekt, moj projekt. Ta teden tako v več kot 20-ih krajih po Sloveniji predstavljajo projekte prek zanimivih delavnic, interaktivnih razstav, pohodov, športnih iger… tudi Val 202 se pridružuje tednu EU projektov. Aleš Smrekar se je tako v ponedeljek odpeljal v Martjance, kjer je svoja vrata vsem obiskovalcem odprla Bistra hiša – regionalno stičišče nevladnih organizacij Pomurja.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V poročilu varuha odnosov v verigi preskrbe s hrano za leto 2017 ta ugotavlja, da se kažejo pozitivni učinki povezovanja posameznih deležnikov v večje sisteme, omenja se pomen slovenskih dobaviteljev v trgovskih verigah. In pa tudi, da se določene nepoštene prakse ponavljajo iz leta v leto, kar je novinarki Tini Lamovšek povedal varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano Jože Podgoršek.
Naši državi je Italija, takoj za Nemčijo, druga najpomembnejša poslovna partnerica. Blagovna menjava med sosedama je lani presegla 7 milijard in pol. Slovenska podjetja so na zahtevni italijanski trg prodala za 3 milijarde 200 milijonov evrov blaga, kar je za 6 odstotkov in pol več kot leto prej. Gospodarskemu uradu Republike Slovenije v Milanu se je lani pridružil tudi klub slovenskih poslovnežev v tem mestu. Iz Milana Mirjam Muženič.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Iz filmskega žarišča se oglaša Nina Zagoričnik, ki pravi, da se vse odvija ob obali: “V Cannesu je trenutno nastanjenih več kot 150.000 ljudi, tu so vsi, ki jim film kaj pomeni. Po bližnjem bulevarju so se nekoč sprehjale največje filmske zvezde, ki pa so danes strogo zastražene. Nas preglejujejo pred vsako kinodvorano, do golega, če se pošalim!”
Pred Finalom 63. tekmovanja za pesem Evrovizije v Lizboni smo spraševali, kakšen nastop pripravlja Lea Sirk in zakaj je tako priljubljena med novinarji? Iz Lizbone se oglaša Maruša Kerec.
V Ljubljani od četrtka do sobote poteka konferenca mednarodne mreže Amateo, ki vključuje organizacije, ki v 13 evropskih državah, tudi v Sloveniji, bdijo nad ljubiteljsko kulturno-umetniško dejavnostjo. Vrhunec je konferenca slej ko prej doživela sinoči, ko so v Prešernovem gledališču Kranj podelili prvo mednarodno nagrado združenja Amateo za ljubiteljske kulturne projekte z največjim družbenim vplivom. Nekaj ur pred svečano podelitvijo se je o širšem družbenem pomenu ljubiteljske kulturno-umetniške dejavnosti pa tudi o nagradi Goran Dekleva pogovarjal s predsednico mreže Amateo, Susan Fazakerley. foto: prizor iz nagarjenega projekta EdVanHoornFuckTheSystem (Amateo.org)
V angleščini any pomeni karkoli. Anyoni so drugačni od drugih delcev, ki smo jih doslej poznali v naravi in so spadali ali v skupino bozonov ali fermionov. Lastnosti teh dveh družin delcev, v eni so denimo fotoni, delci svetlobe, v drugi pa elektroni, so dobro znane. Že pred desetletji so se znanstveniki začeli spraševati, ali morda ne obstaja še kakšna tretja skupina delcev. Obstoj anyonov je pred štirimi desetletji napovedal Nobelov nagrajenec Frank Wilczek. Ker jih v naravi ni, je Wilczek domneval, da bi jih lahko našli v dvodimenzionalnih oziroma plastovitih snoveh. Njihovo iskanje ni bilo enostavno. Problem je vrsto let zaposloval znanstvenike z vsega sveta, raziskovalci Nejc Janša, Andrej Zorko, Matjaž Gomilšek in Matej Pregelj z Odseka za fiziko trdne snovi Inštituta Jožef Stefan pa so se ga lotili pred komaj letom dni. Kot pravi vodja raziskovalne skupine dr. Martin Klanjšek jim je tako hitro uspelo, ker so se raziskovanja lotili na drugačen način. Z njim se je pogovarjala Nina Slaček.
Danes poteka mednarodna konferenca o temi Dostopnost odstrani vse ovire. Organizira jo Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije v sodelovanju s svetovno in evropsko zvezo naglušnih. Vse organizacije si prizadevajo za boljše razumevanje problematike izgube sluha ter za ustvarjanje okolja, v katerem lahko naglušni in oglušeli v odrasli dobi živijo brez ovir in imajo možnost sodelovanja in vključevanja na vseh ravneh družbe. Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije je na svetu približno 466 milijonov ljudi, ki so izgubili sluh, to pomeni 6,1% svetovnega prebivalstva. V Evropi je izgubilo sluh približno 52 milijonov ljudi. V razvitih državah, v katerih je življenjska doba prebivalcev daljša, se z izgubo sooča več kot tretjina oseb starejših od 65 let. V Sloveniji imamo 70.000 oseb z okvaro sluha, ki nosijo slušni aparat. Vsako leto pa približno 1.100 oseb prvič prejme slušni aparat, 450 oseb pa pri nas živi s polževim vsadkom. Petra Medved je pred mikrofon povabila predsednika odbora naglušnih in podpredsednika Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije Borisa Horvata. V pogovoru je povedal, s kakšnimi težavami se naglušne osebe srečujejo v vsakdanjem življenju in kaj pričakujejo od današnje mednarodne konference Dostopnost odstrani vse ovire.
Neveljaven email naslov