Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
In kaj prinaša prihodnost na trgu dela? Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba. Urška Valjavec.
Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu, potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba.
Ne glede na to, kaj si po izobrazbi in kaj po poklicu, ko govorimo o prihodnosti in trendih na trgu dela, lahko rečemo le: ena velika konstanta je sprememba. To pravi tudi Gregor Rebolj, mladi manager leta 2015 in soustanovitelj podjetja Klika.
Če pogledamo 15 let nazaj, že samo v računalništvu. Lahko vidimo, da se je zelo hitro veliko spremenilo. Najprej so bili iskani klasični programerji, potem programerji storitev v oblakih, nato mobilno programiranje, spletno programiranje, nato tisti, ki poznajo search engine optimization (SEO), do tistih, ki znajo delati z velikimi količinami podatkov, zdaj so iskani strokovnjaki s področja machine learning. To se bo čez 5 let spet spremenilo. Če pa gledam hčerko, ki je stara 3 leta in se bo upokojila leta 2080 – do takrat je pa več kot 15 let in če ne znamo napovedati niti za pet let, je najbolj pomembno, da se mladi naučijo prilaganja, iskanja priložnosti … čim večkrat pobrati in poskusiti in četudi narediš napako, si lahko po fakulteti že kar izkušen maček.
Pogovoru z Grego Reboljem lahko prisluhnete s pomočjo spodnjega predvajalnika.
Mladi se lahko prvih podjetniških korakov naučijo v Ustvarjalniku. Gre za izvenšolski program za srednjo šolo, kjer mladi svojo idejo lahko uresničijo s pomočjo svojega novoustanovljenega start up podjetja, dodaja Rebolj. Podoben program je tudi Inženirke in inženirji bomo!, v sklopu katerega mladim podjetniki predstavljajo priložnosti na področju naravoslovnih poklicev. Modernizirala se je tudi Fakulteta za elektrotehniko, kjer so posodobili učne programe in uvedli program Multimedija. Profesor Janez Bešter.
Zanimanje mladih ljudi za ta program je izjemno veliko in študentje, ki pridejo, so zelo radovedni in inovativni. Mi študentom nudimo tudi študentski laboratorij (MakerLab). Sodelovali so pri projektu, kjer lahko vzpostavijo internetne povezave prek digitalne televizije. Izdelali so tudi pametni otroški stolček ter sodelovali so pri avtomatizaciji stvari s področja industrije.
Celoten pogovor z dr. Janezom Bešterjem:
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
In kaj prinaša prihodnost na trgu dela? Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba. Urška Valjavec.
Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu, potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba.
Ne glede na to, kaj si po izobrazbi in kaj po poklicu, ko govorimo o prihodnosti in trendih na trgu dela, lahko rečemo le: ena velika konstanta je sprememba. To pravi tudi Gregor Rebolj, mladi manager leta 2015 in soustanovitelj podjetja Klika.
Če pogledamo 15 let nazaj, že samo v računalništvu. Lahko vidimo, da se je zelo hitro veliko spremenilo. Najprej so bili iskani klasični programerji, potem programerji storitev v oblakih, nato mobilno programiranje, spletno programiranje, nato tisti, ki poznajo search engine optimization (SEO), do tistih, ki znajo delati z velikimi količinami podatkov, zdaj so iskani strokovnjaki s področja machine learning. To se bo čez 5 let spet spremenilo. Če pa gledam hčerko, ki je stara 3 leta in se bo upokojila leta 2080 – do takrat je pa več kot 15 let in če ne znamo napovedati niti za pet let, je najbolj pomembno, da se mladi naučijo prilaganja, iskanja priložnosti … čim večkrat pobrati in poskusiti in četudi narediš napako, si lahko po fakulteti že kar izkušen maček.
Pogovoru z Grego Reboljem lahko prisluhnete s pomočjo spodnjega predvajalnika.
Mladi se lahko prvih podjetniških korakov naučijo v Ustvarjalniku. Gre za izvenšolski program za srednjo šolo, kjer mladi svojo idejo lahko uresničijo s pomočjo svojega novoustanovljenega start up podjetja, dodaja Rebolj. Podoben program je tudi Inženirke in inženirji bomo!, v sklopu katerega mladim podjetniki predstavljajo priložnosti na področju naravoslovnih poklicev. Modernizirala se je tudi Fakulteta za elektrotehniko, kjer so posodobili učne programe in uvedli program Multimedija. Profesor Janez Bešter.
Zanimanje mladih ljudi za ta program je izjemno veliko in študentje, ki pridejo, so zelo radovedni in inovativni. Mi študentom nudimo tudi študentski laboratorij (MakerLab). Sodelovali so pri projektu, kjer lahko vzpostavijo internetne povezave prek digitalne televizije. Izdelali so tudi pametni otroški stolček ter sodelovali so pri avtomatizaciji stvari s področja industrije.
Celoten pogovor z dr. Janezom Bešterjem:
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Neveljaven email naslov