Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nabava medicinske opreme in zdravstvenega materiala precej neučinkovita in neorganizirana, najbolj problematično je neobjavljanje javnih razpisov
Računsko sodišče je v reviziji poslovanja naše največje bolnišnice ugotovilo velike kršitve pri nabavi medicinske opreme in zdravstvenega materiala. Predsednika Računskega sodišča, Tomaža Vesela, so tako visoke številke presenetile. UKC bi lahko zaradi ogromnega obsega poslovanja imel velike prihranke, a jih zaradi takšnih kršitev ni bilo:
“Kar 54% vsega materiala je nabavljenega brez uporabe zakona o javnem naročanju, kar znese 70 milijonov. Ta številka je zelo visoka in nas je presenetila, hkrati pa nas je negativno presenetila tudi neurejenost dokumentacije oz. podatki, ki smo jih pridobivali. To je situacija, ki zagotovo ni dobra.”
Vsi popravljali ukrepi Računskega sodišča so usmerjeni v to, da se razmere uredijo, a se bojijo, da bistvenih izboljšav ne bo. Že pred desetimi leti je Računsko sodišče ugotovilo podobne kršitve, a se ni nič bistvenega spremenilo.
“Problem je, da ni kontinuitete. Tisti, ki so dovolj časa v UKC pa očitno nimajo dovolj velikega nadzora pri svojem delovanju. Skratka zapleten krog, ki ga bo potrebno presekat na ta način, da se svet zavoda temu popolnoma posveti. Problem so nenehne menjave vodstev, nižje pa menjav ni in nabavne službe so kar zasidrane, kar pa je težko prekiniti, zlasti nekomu, ki ne pozna dovolj področja. Čez noč pa zakonitosti posla ni moč spoznati.”
Za odgovorne so možne tudi globe, so pa z revizijskim poročilom seznanili tudi policijo in navedli seznam odgovornih oseb, ki so lahko odločilno vplivale na situacijo v letih 2014 in 2015. UKC je namreč dobaviteljem preplačal najmanj 10 tisoč evrov.
“To je preplačilo pri že sklenjenih pogodbah, nastal tudi zaradi pomanjkljivosti pri notranjih kontrolah, vendar to ni znesek, ki bi ga razkrili kot možne prihranke. Teh sploh ni možno rekonstruirat, v kolikor ne uporabljate javno naročilo. Z razpisi trg namreč ni testiran in o prihrankih ni možno govoriti. Če bi razpise dosledno uporabljali, bi lahko govorili kakšne so razlike. Hkrati pa je slovenski trg medicinske opreme specifičen, ker je majhen in dobavitelji izkoriščajo ta položaj, izkoriščajo pa tudi našo slabo organiziranost, kar zagotovo ni potrebno, a žal je nabava pri nas zelo neučinkovito organizirana.”
Na ugotovitve Računskega sodišča se je že odzval tudi ljubljanski Klinični center. V skopem sporočilu za javnost so navedli, da poročila še niso podrobno preučili, bodo pa takoj uvedli interni nadzor ter aktivno začeli odpravljati napake in izvajati ukrepe za učinkovito pridobivanje in upravljanje medicinske opreme. Seveda pa naša največja bolnišnica še zdaleč ni edina, ki ima neučinkovito in neorganizirano nabavo medicinske opreme in materiala. Vesel napoveduje, da bodo zagotovo preverili tudi druge zdravstvene izvajalce, katere pa ni želel navesti.
Na nepravilnosti pri naročanju medicinske opreme in zdravstvenega material je prva opozorila ekipa novinarjev oddaje Studia 3 Tarča in projekta Ekstravisor.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Nabava medicinske opreme in zdravstvenega materiala precej neučinkovita in neorganizirana, najbolj problematično je neobjavljanje javnih razpisov
Računsko sodišče je v reviziji poslovanja naše največje bolnišnice ugotovilo velike kršitve pri nabavi medicinske opreme in zdravstvenega materiala. Predsednika Računskega sodišča, Tomaža Vesela, so tako visoke številke presenetile. UKC bi lahko zaradi ogromnega obsega poslovanja imel velike prihranke, a jih zaradi takšnih kršitev ni bilo:
“Kar 54% vsega materiala je nabavljenega brez uporabe zakona o javnem naročanju, kar znese 70 milijonov. Ta številka je zelo visoka in nas je presenetila, hkrati pa nas je negativno presenetila tudi neurejenost dokumentacije oz. podatki, ki smo jih pridobivali. To je situacija, ki zagotovo ni dobra.”
Vsi popravljali ukrepi Računskega sodišča so usmerjeni v to, da se razmere uredijo, a se bojijo, da bistvenih izboljšav ne bo. Že pred desetimi leti je Računsko sodišče ugotovilo podobne kršitve, a se ni nič bistvenega spremenilo.
“Problem je, da ni kontinuitete. Tisti, ki so dovolj časa v UKC pa očitno nimajo dovolj velikega nadzora pri svojem delovanju. Skratka zapleten krog, ki ga bo potrebno presekat na ta način, da se svet zavoda temu popolnoma posveti. Problem so nenehne menjave vodstev, nižje pa menjav ni in nabavne službe so kar zasidrane, kar pa je težko prekiniti, zlasti nekomu, ki ne pozna dovolj področja. Čez noč pa zakonitosti posla ni moč spoznati.”
Za odgovorne so možne tudi globe, so pa z revizijskim poročilom seznanili tudi policijo in navedli seznam odgovornih oseb, ki so lahko odločilno vplivale na situacijo v letih 2014 in 2015. UKC je namreč dobaviteljem preplačal najmanj 10 tisoč evrov.
“To je preplačilo pri že sklenjenih pogodbah, nastal tudi zaradi pomanjkljivosti pri notranjih kontrolah, vendar to ni znesek, ki bi ga razkrili kot možne prihranke. Teh sploh ni možno rekonstruirat, v kolikor ne uporabljate javno naročilo. Z razpisi trg namreč ni testiran in o prihrankih ni možno govoriti. Če bi razpise dosledno uporabljali, bi lahko govorili kakšne so razlike. Hkrati pa je slovenski trg medicinske opreme specifičen, ker je majhen in dobavitelji izkoriščajo ta položaj, izkoriščajo pa tudi našo slabo organiziranost, kar zagotovo ni potrebno, a žal je nabava pri nas zelo neučinkovito organizirana.”
Na ugotovitve Računskega sodišča se je že odzval tudi ljubljanski Klinični center. V skopem sporočilu za javnost so navedli, da poročila še niso podrobno preučili, bodo pa takoj uvedli interni nadzor ter aktivno začeli odpravljati napake in izvajati ukrepe za učinkovito pridobivanje in upravljanje medicinske opreme. Seveda pa naša največja bolnišnica še zdaleč ni edina, ki ima neučinkovito in neorganizirano nabavo medicinske opreme in materiala. Vesel napoveduje, da bodo zagotovo preverili tudi druge zdravstvene izvajalce, katere pa ni želel navesti.
Na nepravilnosti pri naročanju medicinske opreme in zdravstvenega material je prva opozorila ekipa novinarjev oddaje Studia 3 Tarča in projekta Ekstravisor.
Medtem ko gredo Olimpijske igre počasi h koncu, smo se danes pogovarjali z enim izmed zdravnikov, ki v Parizu skrbijo za naše športnike. Ortopeda, Robija Kelca, je Helena Lovinčič poklicala ravno, ko je s tribune spremljal fantastični nastop naše plezalke, Janje Garnbret. Med drugim je povedal, da so to njegove druge poletne olimpijske igre, za plezalce je namreč skrbel že v Tokiu, da hujšega dela s športniki bi, razen nekaj prehladov in glavobolov. Komentiral pa je tudi kakovost hrane, razmere v reki Seni in organizacijo na splošno.
V teh poletnih dneh se iz Ljubljane selimo v portugalsko prestolnico Lizbona, kjer so bile konec julija evropske športne igre za dializne in bolnike s transplantacijo. Naši tekmovalci, člani društva Transplant, so dosegli velik uspeh. V Slovenijo so se vrnili s skupno 11 medaljami. Tekmovanja sta se udeležila tudi podpredsednik društva Transplant Andrej Žido in vodja slovenske ekipe Peter Tišler. Z njima se je pogovarjala Julija Kandare.
Jamarji iz Društva za raziskovanje jam Ljubljana, naše največje slovenske jamarske organizacije, so v zadnjem obdobju odkrili skoraj neverjeten jamski sistem, ki bi lahko kmalu postal eden največjih v Sloveniji. Gre za planino Poljano v osrčju Bohinjskih gora in pričakujejo, da v nekaterih od više ležečih jam celo presežejo magično globino 1000 metrov.
V treh vzhodnih nemških deželah – Turingiji, Saški in Brandenburgu – poteka volilna kampanja pred volitvami v deželni zbor. Ankete najbolje kažejo desni stranki Alternativa za Nemčijo, ki pa si prizadeva za spremembo v nemški kulturi spominjanja z manj poudarka na nacizmu. V stranki so tudi frakcije, ki nacističnim zločinom ne pripisujejo velikega pomena. V Nemčiji se sicer vrstijo obletnice grozot tistega časa, narašča zanimanje za obisk spomenikov. Potem ko so januarja letos mediji razkrili zarotniško srečanje skrajnih desničarjev v vili v Potsdamu, kjer so razpravljali o programu izgona tujcev, se je povečalo zanimanje za obisk podobne vile Wannsee na vzhodnem robu Berlina, v kateri so nacisti januarja 1942 sklenili načine za deportacije in množične umore Judov. Obiskala jo je tudi Maja Derčar. Na fotografiji vila Wannsee na vzhodnem robu Berlina, v kateri so nacisti januarja 1942 sklenili načine za deportacije in množične umore Judov
Poletna sezonska razprodaja tekstilnega blaga in obutve pri nas je v polnem teku. Kamorkoli se ozremo, smo tako rekoč bombardirani z napisi, kot so znižano, finalni popusti in totalna razprodaja. Če smo potrošniki nekoč odštevali dneve do začetka sezonskih razprodaj, danes skoraj ni več trgovine, ki ne bi imela police ali spletnega zavihka z znižanimi artikli. O tem, kaj je bistvo razprodaj, je Julija Kandare govorila z lastnico koroškega podjetja s trajnostno modo Lipi Lucijo Arnold, kako lahko potrošniki postanemo odvisni od nakupovanja, pa ji je pojasnila specializantka psihoterapije in doktorantka filozofije Eva Virc s spletnega portala Moj psihoterapevt.
19 planincev invalidov - slepih, slabovidnih, gluhih, gibalno oviranih, nevrorazličnih in invalidov, ki se soočajo z dolgotrajnimi boleznimi - se je v ponedeljek, 29. julija povzpelo na 4.164 metrov visoki zahodni vrh Breithorna, ki se dviga na meji med Švico in Italijo. Naslednji dan so se iz koče Torino odpravili še na ledenik z razgledom na Mont Blanc in Velikanov zob. Več o tem dosežku in vtisih udeležencev, pa v prispevku Petre Medved.
Svetovne borze so vse po vrsti v rdečem. Val iz Azije je pljusknil tudi v Evropo. Tudi ljubljanska borza se ni izognila rdečim številkam, glavni indeks SBITOP je izgubil dobre 4 odstotke. Tudi v ZDA pričakujejo podobne razmere kot na ostalih borzah po svetu. Kaj se dogaja, kako dogo bo to trajalo? Tudi to je Zdenka Bakalar vprašala vodjo upravljanja delniških naložb v Generali Investments Aleša Lokarja.
V poletnem času marsikdo s seboj na izlet ali potovanje vzame tudi knjigo ali dve. Vendar pa se včasih ne znamo odločiti, po kakšni literaturi ali prozi seči. Prav zato je velikokrat dobrodošlo preverjeno knjižno priporočilo. Odpravili smo se v eno izmed ljubljanskih knjižnic in preverili, kakšne so v poletnem času knjižne navade Ljubljančanov – tako otrok kot odraslih. V reportaži Lucije Vidergar boste med drugim lahko slišali, da je poleti med najbolj izposojanimi leposlovje, nekoliko manj pa je zanimanja za poljudne in strokovne knjige. Bere Marko Rozman.
Z začetkom avgusta se je začel uporabljati pravilnik o ročnem premeščanju bremen. Namenjen je večji skrbi za zdravje zaposlenih v panogah, kjer je premeščanje bremen pogosto. Pravilnik prinaša novo metodo po kateri se oceni obremenjenost delavcev. Predstavniki manjših delodajalcev pravijo, da je pravilnik preveč zakompliciran in da se bodo težko prilagodili novim pravilom. Sindikati jim odgovarjajo, da je čas za tehnološki napredek in, da trgovine v prostorih iz leta 1945 ne bi smele več delovati. Pod Aktulano temo se podpisuje Urška Valjavec.
Lanskoletne poplave so prizadele kar 60 odstotkov občine Gorenja vas Poljane, škoda na infrastrukturi pa je ocenjena na 33 milijonov evrov. Na območju občine se je sprožilo več kot 210 plazov. Na prizadetih območjih je bilo veliko storjenega, interventna dela so končana, sanacijska dela pa še vedno potekajo. V Medvodah sta narasli Sava in Sora ogrožali življenja ter premoženje. Poplave in plazovi, predvsem v dolini Ločnice, pa so povzročili za slabih 13 milijonov evrov škode.
Naš terenski studio na Ljubnem ob Savinji so obiskali: župan Franjo Naraločnik, svojo osebno zgodbo in stisko nam je zaupal Vojko Colnar iz Gornjega Grada - njegovo hišo so umaknili s seznama tistih za rušenje, a odločitev ni dokončna, zato še danes ne ve, ali naj jo obnovi ali ne, najhuje je ob deževju, ko zaradi strahu ponoči z ženo ne moreta zatisniti očesa. Govorili smo tudi z Nino Plesnik, svetovalko za turizem na Občini Solčava. Obiskal nas je še Samo Mirnik, izvršni direktor KLS Ljubno, ki je ena od vodilnih proizvajalcev zobatih obročev za avtomobilsko industrijo v svetu. V enem letu še nimajo istega tržnega deleža, kot so ga imeli pred poplavami.
Samo sreči in neumornosti ljudi gre zahvala, da lanskoletni avgustovski nalivi niso pokrajine ob Muri spremenili v Panonsko morje. Pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci je namreč popustil dotrajani protipoplavni nasip, a so tako pristojni in mnogi prostovoljci skupaj s slovensko in hrvaško vojsko uspeli »zamašiti« okoli 20-metrsko luknjo.
Leto dni po poplavah na Koroškem še vedno trepetajo pred vsakim dežjem. Ob skorajšnji obletnici so minuli konec tedna prejeli še kot pravijo sami rekordno pošiljko padavin, Črna je bila vnovič poplavljena. S tem so bili uničeni tudi nekateri že sanirani deli. Največja škoda na Koroškem je bila na že tako dotrajani infrastrukturi, hišo, ki jo je popolnoma odnesla podivjana reka Meža in drugo, ki jo je neurje prepolovilo, so postale sinonim rekordnih poplav v zgodovini Slovenije. Danes gremo v Črno. Vremenska napoved ni najboljša, napovedana so nova neurja.
V Ljubljani je težave povzročila zlasti hitro narasla Sava, ki je bregove prestopila najprej na območju Tacna, nato pa še v Sneberjah. Poplavljala je tudi Gradaščica. Poplavilo je območje Viča, Broda, Vikrč in Tomačevega, skupno je bilo poplavljenih 293 objektov.
"Ob vsej ozaveščenosti se je globalni dan ekološkega dolga premaknil še za dan bolj zgodaj v primerjavi z lanskim letom," poudarja Boštjan Remic iz Focusa, društva za sonaraven razvoj, ob dejstvu, da smo na svetu v prvih sedmih mesecih leta porabili toliko naravnih virov, kot se jih lahko obnovi v letu dni. Slovenija je sicer dan ekološkega dolga dosegla že 25. aprila.
Beli štorklji gre zelo dobro v Sloveniji. Letos so našteli največ gnezdečih parov v 26tih letih, odkar popisujejo belo štorkljo – kar 311 parov je gnezdilo in iz gnezd je poletelo rekordno število – 673 mladičev. O razlogih za prosperiteto bele štorklje v Sloveniji več Urša Gajšek iz DOPPS.
Prebivalci, ki so jih avgusta lani prizadele poplave, se lahko s kakršnimikoli vprašanji o obnovi po poplavah še vedno obrnejo na klicni center 114. Od septembra lani, ko je začela delovati številka 114, so zabeležili že več kot 12 tisoč klicev. Kaj vse zanima ljudi, ki so utrpeli škodo, kaj jih najbolj skrbi in kako se spopadajo z izzivi pri odpravljanju škode, pojasnjuje namestnik vodje klicnega centra 114 Matjaž Florjanc Lukan.
Poletje je čas dopustov, hitrih kosil in poznih večerij, malic na plaži, je tudi čas potovanj in glavna sezona piknikov. Obenem pa je to čas visokih temperatur, ki lahko škodujejo živilom in s tem tudi našemu zdravju. Poleti moramo tako še bolj pozorno skrbeti za varnost in neoporečnost hrane. Kako živila in že pripravljeno hrano ustrezno shranjevati, kako jih toplotno obdelati, na kaj moramo biti pozorni? Pojasnjuje dr. Mira Kos Skubic iz Sektorja za hrano in krmo z Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin.
Dijaki in študenti se med poletnimi počitnicami pogosto odločajo za opravljanje svojih prvih študentskih del. Pred začetkom pa se je dobro pozanimati o delovnih razmerah, plači in preostalih formalnostih. Leta 2023 je bilo namreč devet kršitev zakona o delovnih razmerjih, ki se posveča pravicam oseb, mlajših od 15 let, dijakov in študentov. Posebno pozorni morajo biti tisti, ki še niso dopolnili 18 let, saj zanje veljajo posebni pogoji. Minimalna urna postavka za opravljanje študentskega dela mora od 3. februarja znašati nekaj več kot sedem evrov bruto. Je res tako tudi v praksi? Kakšne izkušnje imajo študentje in kakšno stališče ima ministrstvo do študentskega dela?
Ministrstvo za okolje, podnebje in energijo v medresorsko usklajevanje pošilja predlog podnebnega zakona, ki se nekoliko razlikuje od jesenskega. Med drugim denimo prinaša dajatev na zasebne letalske polete, na razočaranje okoljevarstvenikov in klimatologov pa je izpadla zamisel o ukinitvi subvencioniranja fosilnih goriv. Vračanje trošarin za dizel tovornjakarjem in kmetom tako ostaja. Sicer pa bo zakon v naš red prenesel posodobljeno evropsko direktivo o emisijskih kuponih ETS2, ki se bodo uporabljali tudi v sektorjih stavb in cestnega prevoza. Pri nas bomo v ta namen uporabili obstoječo co2 dajatev, a se bo iz integralnega proračuna preselila v podnebni sklad, kjer naj bi služila odpravi energetske in mobilnostne revščine.
Neveljaven email naslov