Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V javni razpravi so dopolnitve in spremembe Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki se med drugim nanašajo na zobozdravstvene storitve; na pravice do zobnih vsadkov za ranljive skupine, bele zalivke za otroke, nosečnice in doječe matere ter spremembe pri ortodontskem zdravljenju. O novostih se je Helena Lovinčič pogovarjala z Željkom Vlačičem z Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije.
Ranljive skupine, otroci, nosečnice in doječe matere več pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja?
Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije predlaga dopolnitev in spremembe Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja na nekaterih področjih, med drugim zaradi novih napotnic po Zakonu o pacientovih pravicah, predvsem pa na področju pravic do medicinskih pripomočkov, zdraviliškega zdravljenja ter zobozdravstvenih storitev. Na področju zobozdravstva uvaja pravico do zobnih vsadkov, bele zalivke za otroke, nosečnice in doječe matere ter spremembe pri ortodontskem zdravljenju.
Predlog je v javni razpravi do 15. marca.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V javni razpravi so dopolnitve in spremembe Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki se med drugim nanašajo na zobozdravstvene storitve; na pravice do zobnih vsadkov za ranljive skupine, bele zalivke za otroke, nosečnice in doječe matere ter spremembe pri ortodontskem zdravljenju. O novostih se je Helena Lovinčič pogovarjala z Željkom Vlačičem z Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije.
Ranljive skupine, otroci, nosečnice in doječe matere več pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja?
Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije predlaga dopolnitev in spremembe Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja na nekaterih področjih, med drugim zaradi novih napotnic po Zakonu o pacientovih pravicah, predvsem pa na področju pravic do medicinskih pripomočkov, zdraviliškega zdravljenja ter zobozdravstvenih storitev. Na področju zobozdravstva uvaja pravico do zobnih vsadkov, bele zalivke za otroke, nosečnice in doječe matere ter spremembe pri ortodontskem zdravljenju.
Predlog je v javni razpravi do 15. marca.
Ministrica za zdravje Milojka Kolar Celarc je v okviru vladnega obiska v osrednjeslovenski regiji danes obiskala Zdravstveni dom Ljubljana. Tam so jo med drugim seznanili z odprtimi vprašanji, problemi in nalogami, ob tej priložnosti pa podpisali tudi pismo o načrtih glede prenosa izvajanja nujne medicinske pomoči z Zdravstvenega doma Ljubljana na Klinični center. Gre za formalnost, ki je določena v skladu z zakonodajo o nujni medicinski pomoči. V okviru tega dogovora bo po končani gradnji ljubljanske urgence z zdravstvenega doma Ljubljana na Klinični center prešlo dva milijona in pol letnega prihodka in 51 zaposlenih, približno polovico zdravnikov in polovico sester. In kdaj bo to?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Povezovanje izobraževanja in gospodarstva daje dobre rezultate. S povezovanjem pridobivajo eni in drugi pa tudi družba kot celota. Da bi bila ta vez vedno boljša in učinkovitejša si prizadevajo tudi na Srednji tehniški in poklicni šoli Trbovlje, ki je letos že drugič zapored organizirala konferenco TRiii, namenjeno spodbujanju inovativnosti v srednjem tehniškem izobraževanju in povezovanju z gospodarstvom ter doseganju skupnih sinergij. Da je ideja dobra potrjuje tudi letošnja še večja udeležba srednjih šol iz vse Slovenije, večje število projektov, za katere prihajajo spodbude tudi že iz gospodarstva. Karmen Štrancar Rajevec.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Novi generalni direktor ljubljanskega Kliničnega centra Andraž Kopač je popoldne od dosedanje vršilke dolžnosti Brigite Čokl prevzel posle, z jutrišnjem dnem pa bo začel vodenje največje slovenske bolnišnice. 44-letni krizni manager, nekdanji prvi mož Alpine, doslej pa vodja podjetja za predelavo kovinskih izdelkov nima izkušenj v zdravstvu, vendar je to, kot je sam dejal ob današnji uradni primopredaji, morda celo prednost, med svojimi prioritetami pa je izpostavil resne finančne težave bolnišnice. Snežana Ilijaš
Dan zmage nad fašizmom in nazicmom je tudi praznik mesta Ljubljana. Na ta dan je že vrsto let na Ljubljanskem gradu slavnostna seja, na kateri podelijo nazive častne meščanka, častni meščan ter priznanja in plakete glavnega mesta. Slovesnost je že vrsto let tudi predmet ideoloških razhajanj med levo in desno usmerjenimi svetniki in tako je bilo tudi letos. Marjan Vešligaj
Sodni svet je že dopoldne sporočil, da do danes ni prejel nobene prijave na razpis za novega predsednika Vrhovnega sodišča. Dosedanji predsednik Branko Masleša je sporočil, da se ne bo ponovno prijavil, rok za prijave pa se je iztekel v petek ob polnoči. Na Prvem programu je Jolanda Lebar pojasnila, kako bo z novim razpisom in spomnila na obdobja brez predsednika v preteklih letih.
V Moskvi so z mogočno vojaško parado na Rdečem trgu počastili dan zmage nad fašizmom in nacizmom. Sodelovalo je več kot 10 tisoč vojakov, prvič pa tudi vojakinje. Predsednik Vladimir Putin je dejal, da bo velika domovinska vojna, kot drugo svetovno vojno imenujejo v Rusiji, za vedno sveto dejanje, in dodal, da je sovjetski narod prinesel svobodo drugim. Poroča naša dopisnica Vlasta Jeseničnik.
Prekmurje je bila prva osvobojena slovenska pokrajina. V prvih dneh aprila so ga skupaj s partizani osvobodili vojaki Rdeče armade, poleti še istega leta pa so jim sredi Murske Sobote postavili spomenik zmage. Nanj so danes položili vence predstavniki Ruske federacije, Združenj borcev Slovenije in murskosoboške občine, že včeraj pa predstavniki Ukrajine, Gruzije in Azarbejdžana. Iz Prekmurja je poročala Lidija Kosi.
V Moskvi bodo dan zmage počastili z mogočno vojaško parado na Rdečem trgu, na kateri bo sodelovalo več kot 10 tisoč vojakov. Trg bo preletelo tudi več kot 70 letal in helikopterjev, med njimi bombniki in lovci, ki so sodelovali v vojaški operaciji v Siriji. Iz ruske prestolnice Vlasta Jeseničnik:
V Topolšici so se sinoči s tradicionalno slovesnostjo spomnili 71-letnice zmage nad fašizmom in konca druge svetovne vojne. 9.maja leta 1945 je namreč nemški general Aleksander Loehr prav v tem kraju podpisal brezpogojno kapitulacijo nemške armadne skupine za Jugovzhodno Evropo. Slavnostna govornica, obrambna ministrica Andreja Katič, je poudarila, da je Topolšica zaradi tega dogodka zgodovinski kraj, pomemben tudi v luči današnjega Dneva Evrope.
Kaj je skupna točka recikliranega najlona, razvijanja programske opreme za vodenje kmetij ter e-mobilnosti in skupnostne rabe avtomobilov? Povsod gre za poslovne modele, ki vsak na svoj način vstopajo v zgodbo krožnega gospodarstva. Kako je torej v konkretni praksi slovenskih podjetij videti krožno gospodarstvo? Foto:Societalpunctro
V Ljubljani je danes potekala mednarodna konferenca, posvečena spodbujanju prehoda v krožno gospodarstvo. Trenutni razvojni model, ki temelji na izkoriščanju naravnih virov, razsipavanjem z energijo in proizvodnji odpadkov, je namreč potrebno kar najhitreje zamenjati z družbeno, okoljsko in tudi ekonomsko bolj vzdržnim modelom, kakršnega predstavlja krožno gospodarstvo. Da v praksi ne gre za nekaj čisto novega, dokazuje kar nekaj uspešnih slovenskih podjetij, ki so svoje izkušnje iz prakse predstavili na konferenci. Poleg primerov dobrih praks je bil osrednji gost konference Janez Potočnik, nekdanji evropski komisar za okolje, ki danes aktivno spodbuja idejo krožnega gospodarstva. Foto: Societalpunctro
Rdeči križ Slovenije, naša največja človekoljubna organizacija, ki je samo lani nudila pomoč 160 – tisoč posameznicam in posameznikom, letos praznuje 150 let delovanja na Slovenskem. Ta častitljiv jubilej bodo z vrsto dogodkov, tudi z mednarodno udeležbo, intenzivno obeležili prihodnji mesec. Ko bo zbor članov tudi volil novega predsednika Rdečega križa, in sicer 27. junija. Za to častno funkcijo se potegujejo trije kandidati, edini, ki je do zdaj javno potrdil svojo kandidaturo je Dušan Keber, nekdanji minister za zdravje.
V zadevi, ki jo pred sodiščem zastopa generalni sekretar vlade Darko Krašovec, bo vendarle odločeno na domačem sodišču, odločal bo slovenski sodnik. Krašovec po naših – sicer še neuradnih informacijah – ni uspel z zahtevo po izločitvi kar vseh slovenskih sodnikov in sodišč, ker naj bi bili nepristranski kadar odločajo v sporih v katere je vpletena država, saj so plačani iz proračuna.
Na Kmetijsko gozdarskem zavodu Maribor je bila danes izredna seja svetov mariborske, ptujske in murskosoboške območne enote Kmetijsko gozdarske zbornice, na kateri so govorili tudi o škodi v kmetijstvu po pozebi. Ta je še večja, kot je kazalo sprva, še posebej v severovzhodni Sloveniji. Več kot 50 % je namreč poškodovanih kar 16 tisoč hektarih kmetijskih površin. Najbolj prizadeti panogi sta vinogradništvo, kjer je škoda v mladih nasadih tudi do 100 % in sadjarstvo, kjer bo končno škodo mogoče oceniti šele junija. Kmetje zato že razmišljajo, kako bodo prebrodili izpad dohodka, ki ga je povzročila pozeba, saj na odškodnino od zavarovalnic ne morejo računati. Tistih, ki bi imeli kmetijske površine zavarovane proti pozebi, namreč skoraj ni, saj so premije previsoke, odbitne franšize pa so 30 %. Kmetje zato od države pričakujejo, da jim bo po pozebi pomagala, vsaj v obliki oprostitve dajatev, želijo pa si tudi finančno pomoč. V nasprotnem primeru bo lahko prišlo do zmanjševanja obdelovalnih površin, ker kmetje preprosto ne bomo več zmogli obdelovati trajnih nasadov, od katerih zaradi pozebe ne bodo imeli zaslužka. Dolgoročno pa pričakujejo tudi, da bo država zagotovila sredstva za sofinanciranje zavarovalnih premij, vsaj do polovice, kot je to bilo do leta 2014.
Komentar Aleksandra Čobca ob potrditvi Toneta Peršaka za kandidata za kulturnega ministra.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
S prvo nalogo – maturitetnim esejem iz maternega jezika – se je danes za 7.483 kandidatov začelo prvo dejanje spomladanskega roka splošne mature. Mladi so morali letos za esej prebrati delo Ferija Lainščka Ločil bom peno od valov in roman Ana Karenina Leva Nikolajeviča Tolstoja. Tolstojev citat »Vse srečne družine so si podobne, vsaka nesrečna družina pa je nesrečna po svoje«, je bil tudi tema letošnjega eseja. Splošna matura letos poteka na 84 šolah, prvič jo bodo opravljali 7.003 kandidati – med njimi so tudi dijaki Gimnazije Ledina, ki jih je Špela Šebenik ulovila, ko so po dvournem pisanju eseja stopili iz šole. Dijaki imajo pri pisanju eseja na voljo razpravljalni in razlagalni esej, večina jih je, kot vsako leto, izbrala razpravljalnega. V njem so morali primerjati glavni junakinji romanov Elico Sreš in Ano Karenino ter njuni izvenzakonski ljubezenski razmerji. Mlade kmalu čaka tudi drugi del pisnega izpita iz slovenščine ali italijanščine oz. madžarščine kot maternega jezika. Drugo polo bodo pisali 30. maja, pisni izpiti iz tujih jezikov bodo potekali 28. maja, 6., 8., 11. in 13. junija. Z matematiko se bodo spopadli 4. junija, med 31. majem in 10. junijem pa bodo potekali pisni izpiti iz izbirnih predmetov. Po 15. Juniju bodo sledili še ustni izpiti. Kako uspešni bodo mladi na letošnji splošni maturi, bodo kandidati izvedeli 11. julija.
Neveljaven email naslov