Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Agencija za okolje je z rezultati 10-letnega projekta potrdila, da se je podnebje segrelo za dve stopinji
Agenciji za okolje je predstavila ugotovitve večletnega projekta, ki se je začel leta 2008 in v katerega je bilo vključenih več kot 300 meteoroloških postaj. Izkazalo se ni nič presenetljivega – podnebje v Sloveniji se segreva, v obdobju med letoma 1961 in 2011 se je segrelo za 1,8 stopinje, do danes skupaj za dve stopinji.
Najbolj se segrevajo poletja – skoraj pol stopinje na desetletje – in nekoliko manj zime, še najbolj se zdi, da so pred tem pojavom varne jeseni. O tem, kako to občutimo prebivalci Slovenije, pa klimatolog Gregor Vertačnik:
“Vročinskih valov je zaradi tega, ker so tudi poletja toplejša, vse več. Imamo tudi daljše vročinske valove. V zadnjih desetih, dvajsetih letih tako rekoč ni poletja brez izrazitih vročinskih valov. Temperatura 35 stopinj Celzija, ki je bila včasih po nižinah zelo redka in smo jo imeli enkrat na deset let, je zdaj že skoraj vsako drugo leto oziroma vsako leto.”
Na letni ravni se niža količina padavin, zlasti je to izrazito v sicer bolj namočenem zahodnem delu Slovenije, kjer so imeli od štiri do šest odstotkov padavin na desetletje manj. Snežna odeja je bila v začetku šestdesetih let prejšnjega stoletja marsikje v povprečju skoraj dvakrat debelejša.
In kaj bi morala o vsem tem vedeti politika? Ničesar, kar ne bi bilo že znano; če hočemo omiliti potek podnebnih sprememb, bo treba resneje pristopiti k zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Agencija za okolje je z rezultati 10-letnega projekta potrdila, da se je podnebje segrelo za dve stopinji
Agenciji za okolje je predstavila ugotovitve večletnega projekta, ki se je začel leta 2008 in v katerega je bilo vključenih več kot 300 meteoroloških postaj. Izkazalo se ni nič presenetljivega – podnebje v Sloveniji se segreva, v obdobju med letoma 1961 in 2011 se je segrelo za 1,8 stopinje, do danes skupaj za dve stopinji.
Najbolj se segrevajo poletja – skoraj pol stopinje na desetletje – in nekoliko manj zime, še najbolj se zdi, da so pred tem pojavom varne jeseni. O tem, kako to občutimo prebivalci Slovenije, pa klimatolog Gregor Vertačnik:
“Vročinskih valov je zaradi tega, ker so tudi poletja toplejša, vse več. Imamo tudi daljše vročinske valove. V zadnjih desetih, dvajsetih letih tako rekoč ni poletja brez izrazitih vročinskih valov. Temperatura 35 stopinj Celzija, ki je bila včasih po nižinah zelo redka in smo jo imeli enkrat na deset let, je zdaj že skoraj vsako drugo leto oziroma vsako leto.”
Na letni ravni se niža količina padavin, zlasti je to izrazito v sicer bolj namočenem zahodnem delu Slovenije, kjer so imeli od štiri do šest odstotkov padavin na desetletje manj. Snežna odeja je bila v začetku šestdesetih let prejšnjega stoletja marsikje v povprečju skoraj dvakrat debelejša.
In kaj bi morala o vsem tem vedeti politika? Ničesar, kar ne bi bilo že znano; če hočemo omiliti potek podnebnih sprememb, bo treba resneje pristopiti k zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob 9. maju, dnevu Evrope je Informacijska pisarna Evropskega parlamenta v Sloveniji pripravila natečaj, na katerem so slovenski osnovnošolci z literarnimi, likovnimi in foto-video izdelki prikazali, kakšen je obraz, ki jim ga kaže Evropa. Šesto- do devetošolci so se tako poglobili v preteklost Evrope, nastanek Evropske unije, razmišljali so o tem, kaj jim EU pomeni ter kakšna je po njihovo prihodnost te meddržavne skupnosti. Natečaja se je udeležilo 28 različnih šol, med vsemi prispelimi izdelki sta žirija in obiskovalci Facebook strani informacijske pisarne izbrali najboljše, ki so priznanja prejeli danes. Kakšen obraz Evropa kaže osnovnošolcem, je preverila Andreja Gradišar.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski znanstveniki so prišli do novega pomembnega odkritja, ki ga je včeraj objavila prestižna znanstvena revija Nature Communication. Raziskovalci Kemijskega instituta so namreč ugotovili, kako naravni toksin, ki ga proizvaja deževnik, naredi poro na površini celice, pred katero se brani. Odkritje ima velik pomen tako za nadaljnjo raziskovanje možnih novih pristopov za boj proti bakterijskim okužbam, ki zaradi vse večje odpornosti bakterij na antibiotike, kot tudi za razvoj novih nanosenzorjev. V mednarodni raziskavi, ki so jo vodili in koordinirali ljubljanski strokovnjaki, so sodelovali še znanstveniki z oxfordske univerze, japonskega instituta Riken in britanskega podjetja Oxford Nanopore Technologies. Več o samem odkritju in njegovem pomenu lahko poslušate v pogovoru z vodjo raziskave in direktorjem Kemijskega instituta, prof. dr. Gregorjem Anderluhom. Foto: Kemijski institut
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ko je pred nekaj tedni grški otok Lesbos obiskala Angelina Jolie, da bi opozorila na trpljenje beguncev, ki si za ceno lastnih življenj prizadevajo izbojevati še nekaj upanja za prihodnost, je večino navzočih medijev veliko bolj zanimala njena osebna telesna teža kot pa humanitarna katastrofa, na katero je hollywoodska zvezda s svojim prihodom želela usmeriti pozornost. Kako v današnjem svetu opozarjajo na humanitarne katastrofe in zbirajo pomoč za trpeče, na številne načine odseva tudi spremembo glede tega, kako smo danes pravzaprav solidarni. Veliko več pove o nas samih in naših sodobnih digitaliziranih družbah kot pa o tistih, ki potrebujejo pomoč.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Koliko davkov ponikne v davčnih oazah in kako preprečiti izogibanje plačevanju davkov ? O tem so danes razpravljali na komisiji za nadzor javnih financ. Od 32-tih milijonov dodatno obračunanega davka pri poslovanju z davčnimi oazami, je plačanega le tretjina. Člani komisije so sprejeli seznanitveni sklep , da je pri zadnjih prodajah državnega premoženja morda šlo tudi za nezakonita dejanja, ker so prodaje potekale prek tako imenovanih namenskih družb s sedežem v davčnih oazah.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Koliko davkov ponikne v davčnih oazah in kako preprečiti izogibanje plačevanju davkov ? O tem so danes razpravljali na komisiji za nadzor javnih financ. Od 32-tih milijonov dodatno obračunanega davka pri poslovanju z davčnimi oazami, je plačanega le tretjina. Člani komisije so sprejeli seznanitveni sklep , da je pri zadnjih prodajah državnega premoženja morda šlo tudi za nezakonita dejanja, ker so prodaje potekale prek tako imenovanih namenskih družb s sedežem v davčnih oazah.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Finančniki so zbrani v Portorožu na 33. Finančni konferenci z naslovom NOVI BANČNI IN FINANČNI ČASI. Novi časi pomeni, da se navajamo na zelo nizke donose, nizke obrestne mere na privarčevana sredstva. Saj veste, v banki za svoj depozit praktično niste več nagrajeni. Podobno je, če vložite v obveznice, tudi delnice niso nujno donosna naložba. Denar praktično nima več vrednosti, natisnjenega je dovolj. Težava je, da ne pride do projektov, ki bi ga res potrebovali in pošteno obrnili. Sredstva tako rekoč ne pridejo do tistih, ki bi jih oplemenitili. Kam to vodi? Dva izvrstna tuja govornika, tuja svetovalca in finančnika, sta podala diagnozo nove ekonomske realnosti. Iz Portoroža poroča Maja Derčar.
Neveljaven email naslov