Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Med projekti, ki v Mariboru že leta čakajo na uresničitev, je tudi zagotovitev primernih prostorov za povsem dotrajano osrednjo enoto Mariborske knjižnice na Rotovškem trgu. Ekipa zdajšnjega župana Andreja Fištravca išče rešitev že praktično cel mandat, a neuspešno. Kako resno je stanje, kako je velika dotrajanost prostorov, pa je zdaj vsem jasno, potem ko je nedavno v stranišču knjižnice s stropa odpadel omet. K sreči takrat tam ni bilo nikogar. Na mariborski občini zagotavljajo, da bodo za Rotovško knjižnico v kratkem predstavili rešitev. Podrobneje v prispevku Nataše Rižnar.
Kako resno je stanje dotrajanih prostorov, je postalo jasno, ko je v stranišču s stropa odpadel omet
Mariborska knjižnica – druga največja splošna knjižnica v Sloveniji – se že dalj časa spopada s prostorsko stisko svoje osrednje enote, knjižnice na Rotovškem trgu. Stanje v objektu je obupno tudi sicer, saj imajo težave s kanalizacijo, vodovodom in električno napeljavo, je razložila namestnica direktorice Mariborske knjižnice Slava Rampih. Ogrožena je varnost zaposlenih in obiskovalcev, mariborska občina pa v občinskem proračunu ves čas namenja sredstva le za najnujnejše vzdrževanje.
Lahko rečem, da v zadnjih tridesetih letih ni bilo nobenega korenitega investicijskega posega v to stavbo. Sanitarije so za 15., ne pa za 21. stoletje. Pred dvema letoma smo imeli izredno kritično situacijo, ko je iskrila električna inštalacija. Lahko bi se zgodil požar, kar bi bila za nas grozljiva škoda.
Vodstvo ta hip razmišlja o zaprtju knjižnice, saj zaposlenim in obiskovalcem ne more več zagotoviti varnosti. Na mariborsko občino so poslali dopis, v katerem so pristojne pozvali k takojšnjemu ukrepanju. Pristojne službe so si prostore ogledale, pogodbeni izvajalec je prejšnjo sredo že začel opravljati nujna vzdrževalna dela. V ponedeljek je namreč v sanitarijah s stropa odpadel omet – to se je zgodilo zaradi počene vodovodne cevi v praznem stanovanju nad njimi. Direktor mestne uprave Simon Štrancar zagotavlja, da bodo rešitev dorekli v naslednjih dneh.
Imamo sestanke, na katerih bomo našli dogovor, ki bo ustrezen za rešitev knjižnične problematike, po drugi strani pa bo tudi sprejemljiv za občane, se pravi za proračun.
Že konec tega meseca naj bi svetniki omenjeno točko obravnavali na redni seji. V knjižnici so do povedanega skeptični, saj župan Andrej Fištravec rešitev za Rotovško knjižnico neuspešno išče že ves mandat.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Med projekti, ki v Mariboru že leta čakajo na uresničitev, je tudi zagotovitev primernih prostorov za povsem dotrajano osrednjo enoto Mariborske knjižnice na Rotovškem trgu. Ekipa zdajšnjega župana Andreja Fištravca išče rešitev že praktično cel mandat, a neuspešno. Kako resno je stanje, kako je velika dotrajanost prostorov, pa je zdaj vsem jasno, potem ko je nedavno v stranišču knjižnice s stropa odpadel omet. K sreči takrat tam ni bilo nikogar. Na mariborski občini zagotavljajo, da bodo za Rotovško knjižnico v kratkem predstavili rešitev. Podrobneje v prispevku Nataše Rižnar.
Kako resno je stanje dotrajanih prostorov, je postalo jasno, ko je v stranišču s stropa odpadel omet
Mariborska knjižnica – druga največja splošna knjižnica v Sloveniji – se že dalj časa spopada s prostorsko stisko svoje osrednje enote, knjižnice na Rotovškem trgu. Stanje v objektu je obupno tudi sicer, saj imajo težave s kanalizacijo, vodovodom in električno napeljavo, je razložila namestnica direktorice Mariborske knjižnice Slava Rampih. Ogrožena je varnost zaposlenih in obiskovalcev, mariborska občina pa v občinskem proračunu ves čas namenja sredstva le za najnujnejše vzdrževanje.
Lahko rečem, da v zadnjih tridesetih letih ni bilo nobenega korenitega investicijskega posega v to stavbo. Sanitarije so za 15., ne pa za 21. stoletje. Pred dvema letoma smo imeli izredno kritično situacijo, ko je iskrila električna inštalacija. Lahko bi se zgodil požar, kar bi bila za nas grozljiva škoda.
Vodstvo ta hip razmišlja o zaprtju knjižnice, saj zaposlenim in obiskovalcem ne more več zagotoviti varnosti. Na mariborsko občino so poslali dopis, v katerem so pristojne pozvali k takojšnjemu ukrepanju. Pristojne službe so si prostore ogledale, pogodbeni izvajalec je prejšnjo sredo že začel opravljati nujna vzdrževalna dela. V ponedeljek je namreč v sanitarijah s stropa odpadel omet – to se je zgodilo zaradi počene vodovodne cevi v praznem stanovanju nad njimi. Direktor mestne uprave Simon Štrancar zagotavlja, da bodo rešitev dorekli v naslednjih dneh.
Imamo sestanke, na katerih bomo našli dogovor, ki bo ustrezen za rešitev knjižnične problematike, po drugi strani pa bo tudi sprejemljiv za občane, se pravi za proračun.
Že konec tega meseca naj bi svetniki omenjeno točko obravnavali na redni seji. V knjižnici so do povedanega skeptični, saj župan Andrej Fištravec rešitev za Rotovško knjižnico neuspešno išče že ves mandat.
V Steklenem atriju Mestne hiše v Ljubljani si lahko ogledate razstavo z naslovom NA POMOČ! Inštalacije gledalca soočijo s poustvarjenimi dogodki, s katerimi se vsakodnevno spopadajo interventne službe. Opozarjajo na minljivost življenja in poudarjajo nepomembnost materialnih dobrin. Kiparka in avtorica razstave Ana Kavčnik je v pogovoru z Markom Rozmanom poudarila, da se reševalci ne dojemajo kot junaki, temveč le kot navadni smrtniki, ki brezpogojno pomagajo drugim.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
O STKP s predsednikom Planinske zveze Slovenije Jožetom Rovanom in načelnikom Komisije za turno kolesarstvo pri PZS Atilo Armentanom.
Politika glasno napoveduje boj proti prekarnosti, a doslej država ni pometla niti pred lastnim pragom. V javnem sektorju še naprej ostajajo prvo in drugorazredni delavci, govorimo o čistilkah, varnostnikih in drugih, ki so na delovnih mestih potrebni vsak dan, a jih ne zaposlijo, pač pa najemajo prek zunanjih podjetij. Tudi mesece po izbruhu afere neplačanih čistilk, ki so prek zunanjega servisa čistile Ministrstvo za javno upravo, javni zavodi še naprej izbirajo tudi že omadeževane izvajalce čistilnih del, češ, da imajo zvezane roke.
Morska biološka postaja Piran Nacionalnega inštituta za biologijo v teh dneh praznuje 50 let svojega delovanja. Marsikaj se je spremenilo v tem času. Po eni strani imamo mnogo več znanja o dogajanju pod morsko gladino, po drugi je naše morje - kot tudi vsa svetovna morja – pod izrednim pritiskom zaradi onesnaženosti s plastiko, segrevanja in pretiranega ribolova.Plastika je ponovno v središču pozornosti letošnjega svetovnega dneva oceanov, ki ga praznujemo 8. junija. Najdemo jo tako v najglobljih in samotnih predelih oceanov kot tudi v najmanjših in največjih prebivalcih morja. Tudi naš košček morja ni nobena izjema. Med številnimi projekti, s katerimi skušajo na Morski biološki postaji Piran nasloviti akutne probleme današnjega časa, je tudi uporaba želatinaste mase meduz v filtrih za mikroplastiko ."Raziskujemo, kako bi meduzno maso izkoristili v nutricionistiki, kozmetiki, v poljedelstvu kot gnojilo, kot hrano v ribogojnicah, pa tudi v filtrih na čistilnih napravah, v katere bi se lahko ujeli delci mikroplastike, " razlaga vodja Morske biološke postaje Piran, izr. prof. dr. Patricija Mozetič. Foto: Arhiv Nacionalnega inštituta za biologijo
10. junija, na dan smrti arhitektov Antonija Gaudija in Odöna Lechnerja, slavimo svetovni dan art nouveauja - nove umetnosti, ki je na prelomu 19. in 20. stoletja spremenil podobo mest Evrope. Praznovanje v Ljubljani poteka že v teh dneh. V okviru tega se bo zvrstilo veliko zanimivih dogodkov med drugim tudi ogled prenovljene secesijske hiše na Ulici talcev v Ljubljani. Več Marko Rozman.
Medtem ko se je plačna vrzel med spoloma v večini držav evropske unije zmanjšala, se je stanje v Sloveniji znatno poslabšalo, tako opozarjajo pri Zvezi svobodnih sindikatov Slovenije, kjer so skupaj s fundacijo Friedrich-Ebert organizirali mednarodno konferenco z naslovom Enako plačilo za enako delo: Kako odpraviti plačno vrzel med spoloma?
O krvavih razmerah v Sudanu se je Mateja Železnikar pogovarjala s Tomom Križnarjem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Z urednikom jezikovnega portala Fran dr. Kozmo Ahačičem se je pogovarjal Bojan Leskovec.
Vrečka, plastenka, embalaža za hrano, slamica in lonček za kavo na poti so najbolj vidni simboli naše ‘obsedenosti’ s plastiko. Posledično je plastika za enkratno uporabo postala eden najbolj problematičnih odpadkov. Ob svetovnem dnevu okolja so Ekologi brez meja predstavili rezultate projekta Plastika naša vsakdanja, v sklopu katerega so popisali težave in poiskali možne rešitve.
Prebivalci Zgornjih Gameljn pri Ljubljani in vsi »mimovozeči« so vrsto let lahko le žalostno opazovali propadanje nekoč imenitne meščanske vile v ruskem slogu sredi vasi. Ruska dača, poimenovana po ruskih podeželskih hišah za oddih, je bila leta 2011 z odlokom Mestne občine Ljubljana razglašena za kulturni spomenik lokalnega pomena, a prenovo je doživela šele v zadnjih dveh letih. In tako spet v polnem blišču predstavlja življenje premožne meščanske družine pred prvo svetovno vojno in vsaj del ruske kulture in ruskega okusa.
RTV Slovenija danes v Kinu Šiška v Ljubljani organizira zaključno konferenco projekta ADLAB PRO oziroma Zvočno opisovanje: Laboratorij za izoblikovanje novega poklicnega profila. Triletni projekt ADLAB PRO je v programu Erasmus+ financirala Evropska unija. Partnerji iz različnih držav EU, med katerimi je tudi RTV Slovenija, so v treh letih ustvarili model za izobraževanje zvočnih opisovalcev ter pripravili bogat nabor učnih gradiv in seznamov strokovne literature za vsa področja zvočnega opisovanja. Prispevek Petre Medved.
Kot spomin na dan leta 1945, ko so v Sloveniji odvzeli in shranili prve enote krvi, ki so že vsebovale konzervans in so jih tako lahko tudi shranjevali, danes praznujemo dan slovenskega krvodajalstva. Sogovornica: krvodajalka in članica Kluba 25 Teja Cej.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski nogometni sodnik Damir Skomina je v soboto prvič sodil na tako pomembni tekmi, kot je finale Lige prvakov. Skupaj s pomočnikoma Robertom Vukanom in Juretom Praprotnikom, s katerima je skupaj v ekipi že pet let, je delo dobro opravil. Pravi, da najraje čimmanj posega v tekmo in finalna tekma lige prvakov tokrat tudi ni potrebovala veliko posredovanja sodnika. Z Damirjem Skomino se je po današnji tiskovni konferenci pogovarjal Sandi Škvarč.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov