Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gozdovi so pljuča našega planeta. Združeni narodi so 21. marec razglasili za mednarodni dan gozdov, da bi dvignili zavest o pomenu ohranjanja in skrbe rabe tega najpomembnejšega naravnega bogastva. Letošnja nosilna tema je Gozdovi za trajnostna mesta.
V kakšnem stanju so slovenski gozdovi?
Kar 60 odstotkov površine naše države pokrivajo gozdovi, kar Slovenijo uvršča med najbolj gozdnate države v Evropi. Čeprav so bili slovenski gozdovi še pred desetletjem v izredno dobrem stanju, so zaporedne ujme, ki so se začele leta 2014 z žledolomom in nadaljevale do lanskega vetroloma, poškodovale kar polovico naših gozdov. Kakšno je stanje danes, smo vprašali dr. Lada Kutnarja z Oddelka za gozdno ekologijo Gozdarskega inštituta Slovenije.
Po žledolomu v začetku leta 2014 so bili prizadeti predvsem listavci. V naslednjih letih so se na teh površinah prenamnožili lubadarji. Sledil je še vetrolom konec leta 2017. Na odprtih površinah je močan veter še dodatno prizadel predvsem iglavce.
Številne vremenske ujme so prizadele tudi t. i. urbane gozdove in mestne gozdove. Tem je posvečen letošnji mednarodni dan gozdov z naslovom Gozdovi za trajnostna mesta. Mestni gozdovi so še posebej izpostavljeni tujerodnim vrstam, saj se te pogosto razširijo z naših vrtov ali pa jih z dejavnostmi v gozdu namerno ali nenamerno zanesemo ljudje. Pomembna je njihova vloga pri izboljšanju klime v lokalnem okolju, poudarja Jože Prah, koordinator osrednje prireditve ob dnevu gozdov, ki ga v Šentrupertu pripravlja Zavod za gozdove.
Že sama drevesa zadržujejo več vlage. Druga njihova vloga zadeva tudi veter. Drevesa ga zadržujejo, da se ne bi zgodili veliki vetrolomi. Skratka, vlaga in veter sta – poleg glavne rekreacijske, estetske vloge – tudi zelo pomembni funkciji primestnih gozdov.
Do leta 2030 naj bi že več kot 70 odstotkov svetovnega prebivalstva živelo v mestih. Urbani gozdovi bodo tako za številne edina možnost stika z naravo. Ta pa je še posebno pomemben za otroke, saj lahko le v naravi razvijejo čut za njeno ohranjanje. V Sloveniji osrednja prireditev ob dnevu gozdov poteka v Deželi kozolcev v Šentrupertu na Dolenjskem.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Gozdovi so pljuča našega planeta. Združeni narodi so 21. marec razglasili za mednarodni dan gozdov, da bi dvignili zavest o pomenu ohranjanja in skrbe rabe tega najpomembnejšega naravnega bogastva. Letošnja nosilna tema je Gozdovi za trajnostna mesta.
V kakšnem stanju so slovenski gozdovi?
Kar 60 odstotkov površine naše države pokrivajo gozdovi, kar Slovenijo uvršča med najbolj gozdnate države v Evropi. Čeprav so bili slovenski gozdovi še pred desetletjem v izredno dobrem stanju, so zaporedne ujme, ki so se začele leta 2014 z žledolomom in nadaljevale do lanskega vetroloma, poškodovale kar polovico naših gozdov. Kakšno je stanje danes, smo vprašali dr. Lada Kutnarja z Oddelka za gozdno ekologijo Gozdarskega inštituta Slovenije.
Po žledolomu v začetku leta 2014 so bili prizadeti predvsem listavci. V naslednjih letih so se na teh površinah prenamnožili lubadarji. Sledil je še vetrolom konec leta 2017. Na odprtih površinah je močan veter še dodatno prizadel predvsem iglavce.
Številne vremenske ujme so prizadele tudi t. i. urbane gozdove in mestne gozdove. Tem je posvečen letošnji mednarodni dan gozdov z naslovom Gozdovi za trajnostna mesta. Mestni gozdovi so še posebej izpostavljeni tujerodnim vrstam, saj se te pogosto razširijo z naših vrtov ali pa jih z dejavnostmi v gozdu namerno ali nenamerno zanesemo ljudje. Pomembna je njihova vloga pri izboljšanju klime v lokalnem okolju, poudarja Jože Prah, koordinator osrednje prireditve ob dnevu gozdov, ki ga v Šentrupertu pripravlja Zavod za gozdove.
Že sama drevesa zadržujejo več vlage. Druga njihova vloga zadeva tudi veter. Drevesa ga zadržujejo, da se ne bi zgodili veliki vetrolomi. Skratka, vlaga in veter sta – poleg glavne rekreacijske, estetske vloge – tudi zelo pomembni funkciji primestnih gozdov.
Do leta 2030 naj bi že več kot 70 odstotkov svetovnega prebivalstva živelo v mestih. Urbani gozdovi bodo tako za številne edina možnost stika z naravo. Ta pa je še posebno pomemben za otroke, saj lahko le v naravi razvijejo čut za njeno ohranjanje. V Sloveniji osrednja prireditev ob dnevu gozdov poteka v Deželi kozolcev v Šentrupertu na Dolenjskem.
Ste vedeli, da skoraj 20 odstotkov Slovenk in Slovencev vsaj v enem obdobju življenja potrebuje tako imenovano lahko branje? Brez njega so slabše obveščeni in slabše socialno vključeni, poudarjajo v zavodu Risa – centru za splošno, funkcionalno in kulturno opismenjevanje, v katerem so pripravili današnji posvet in predstavili začetek projekta »Lahko je brati«, ki ga sofinancirata Republika Slovenija in Evropska unija iz evropskega socialnega sklada. Prispevek Petre Medved Avtorica fotografije: Veronika Rot – Dostopno
Ameriški predsednik je nagovoril oba domova ameriškega kongresa – opravil je t.i. State of the Union.
Zagotovo znate našteti vsaj 5 odmevnih dosežkov slovenskih športnikov – pa bi znali našteti 5 dosežkov slovenskih znanstvenikov, inženirjev oziroma inovatorjev? V začetku januarja je na spletu zaživel kviz Slovenski kvizum, ki je sestavljen iz 58tih vprašanj, ki vam bodo razkrila izjemno zgodovino slovenskih inovacij globalnega pomena. O projektu, ki si prizadeva krepiti samozavest Slovencev kot naroda inženirjev in inovatorjev ter utrditi prepoznavnost Slovenije kot zelene referenčne države v digitalni Evropi, se je pozanimala Lea Ogrin.
Letošnji razpis za vpis v srednje šole ima dve vsebinski novosti: ministrstvo je razširilo mrežo šol in programov za vajeniško obliko šolanja in zaradi pobud lokalnega gospodarstva bodo nekatere srednje šole začele izvajati nove programe. O vsebini razpisa za srednje šole se Nataša Lang pogovarja z Matejo Gornik Mrvar z Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport.
Slovenija je med državami v Evropski uniji, ki jih podaljševanje življenjske dobe najbolj zaznamuje. Zato je izrednega pomena zagotavljanje udeležbe starejših delavcev na trgu dela. Kljub temu, da je rešitev na videz preprosta, vseživljenjska skrb za zdravje in pridobivanje novih veščin, pa je zavest o pomenu starejših na trgu dela dokaj nizka. Prispevek Urške Valjavec.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pri kandidaturi za mesto v mednarodnih institucijah je izredno pomembna politična podpora doma, vendar je slovenski kandidati pogosto nimajo. Doktor Marko Pavliha v pogovoru opisuje svojo izkušnjo s kandidaturo za Mednarodno sodišče za pravo morja v Hamburgu.
Zaradi sezone prehladov, gripe in pljučnic smo v tem obdobju bolj pozorni na novice o virusih, bakterijah in drugih nadležnih mikrobih. Nova odkritja nam mikroorganizme prikazujejo v povsem novi luči, saj je vedno več znanega o njihovem družbenem življenju. Vse bolj se kaže, da so povezave med bakterijami veliko bolj pisane, kot smo si mislili. Raziskovalci namreč pravijo, da lahko odnose med njimi opišemo s pojmi, kot so sodelovanje, altruizem, tekmovanje in celo goljufanje. Fenomen je raziskal Iztok Konc. Na Biotehniški fakulteti v Ljubljani se je pogovarjal z mikrobiologinjo prof. dr. Ines Mandić Mulec. Foto: Eric Erbe, digital colorization by Christopher Pooley, both of USDA, ARS, EMU/ WikimediaCommons, cc
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ali lahko srečanje svetovne gospodarske, politične in tudi znanstvene elite kaj spremeni v svetu?
Na slavnostni akademiji Slovenske znanstvene fundacije so sinoči podelili priznanj za dosežke na področju komuniciranja znanosti in o znanosti, torej za promocijo in obveščanje javnosti o dogajanjih v znanosti. Podeljena so bila tudi priznanja »Prometej znanosti za odličnost v komuniciranju« v kategoriji posameznikom za življenjsko delo in za dosežke v obdobju 2015-2017 ter v kategoriji skupine komunikatorjev znanosti in organizacijam. Najpomembnejše priznanje - Komunikatorica znanosti leta 2017 pa je prejela novinarska kolegica Silvestra Rogelj Petrič. Z nagrajenko se je pogovarjala Nina Slaček. Foto: Slovenska znanstvena fundacija
Ob pričetku evropskega tedna preprečevanja raka materničnega vratu strokovnjaki znova opozarjajo, da bi lahko večino teh rakov preprečili. Imamo namreč dva učinkovita javno zdravstvena ukrepa: državni program ZORA in cepljenje proti HPV. V promocijo zdravega življenja in osveščanja mladih se je tokrat vključil znani raper Challe Salle. Prispevek Helene Lovinčič.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Latniki nepremičnin lahko na spletni strani geodetske uprave preverijo nove vrednosti nepremičnin. Geodetska uprava je hišam, stanovanjem, kmetijskim zemljiščem in pisarnam pripisala nove vrednosti, upoštevala je razmere na trgu.
Jezikovni portal Fran., ki ima vsak dan 40.000 obiskov, je ostal brez financiranja Ministrtva za kulturo. Odločitev komentira prof.dr. Marko Snoj, predstojnik Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU.
Gorenjska ima zdaj 430 kilometrov kolesarskih poti, ki se povezujejo z več kot sto kilometrov dolgo daljinsko kolesarsko povezavo od Rateč do Ljubljane. Z njo je Slovenija postala del kolesarske povezave med Salzburgom in Gradežem. V prihodnjih letih pa bodo kolesarsko omrežje uredili tudi ob porečju Sore, za ureditev prvih 70-ih kilometrov omrežja so že podpisali sporazum. Nove kolesarske poti bodo znatno izboljšale prometno varnost, obenem pa so tudi priložnost za večjo turistično prepoznavnost Selške in Poljanske doline. Prispevek Aljane Jocif.
Na družbenih omrežjih se je včeraj pojavilo oglasno sporočilo Hallo Kupona za nakup vinjete s polovičnim popustom, ki ga je v obliki SMS sporočila prejelo tudi več imenikov mobilnih telefonov. Da gre pri tej ponudbi za prevaro in uporabnikom odsvetujejo, da na ta način poskušajo priti do vinjete, so sporočili iz Sicert-a, Nacionalnega centra za odzivanje na omrežne incidente. Darja Pograjc je preverila, kaj se je zgodilo in ali lahko oškodovani potrošniki karkoli storijo.
Z današnjim dnem se končuje javna razprava o energetskem konceptu Slovenije, dokumentu, ki naj bi opredelil, kako bomo v prihodnjih desetletjih pridobivali elektriko, se ogrevali, kaj bo poganjalo naša vozila. A vsebinsko je dokument dokaj skromen in medtem ko sosednje države počasi opuščajo kurjenje premoga, mi ohranjamo energetski status quo. Prispevek Erne Strniša.
Letos bo za zdravstvo na voljo 162 milijonov evrov več kot lani. Največ dodatnega denarja bo šlo za povečanje programa zdravstvenih storitev. Po tokratnem predlogu finančnega načrta bodo prihodki Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije v primerjavi s prvotnim načrtom višji le za 5,6 miliojona evrov, saj dodatnih prilivov iz državnega proračuna ne bo. Poslovanje zavodov bo tako letos znova v rdečih številkah, pa so prvi odzivi s strani bolnišnic. S seje skupščine ZZZS poroča Helena Lovinčič.
Neveljaven email naslov