Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Neskončna gospodarska rast na planetu, ki ima omejeno količino surovin, ni mogoča. Vsaj ne v zdajšnjem ekonomsko gospodarskem modelu. Danes proizvedemo mnogo več odpadkov, kot izdelkov, in za to porabimo ogromno energije. Škodljive posledice so vidne vsepovsod. V zadnjih letih se kot alternativni model vse bolj izpostavlja krožno gospodarstvo. V idealni končni različici krožno gospodarstvo ne bi več potrebovalo primarnih surovin, niti ne bi več proizvajalo smeti. Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi bili namreč že zasnovani z mislijo na ponovno rabo in predelavo. Toda za uspeh krožnega gospodarstva so nujne tudi globoke spremembe tako v proizvodnih kot v potrošniških vzorcih. Tem izzivom se je posvetila konferenca z naslovom Trajnostno oblikovanje za prehod v krožno gospodarstvo, ki sta ga v okviru projekta Retrace pripravila vladna Služba za razvoj in evropsko kohezijsko politiko in Center za kreativnost Muzeja za arhitekturo in oblikovanje.
Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi morali biti zasnovani z mislijo na vnovično rabo in predelavo. Oblikovanje išče rešitve v naravi.
Neskončna gospodarska rast na planetu, ki ima omejeno količino surovin, ni mogoča. Vsaj ne v zdajšnjem ekonomsko-gospodarskem modelu. Danes proizvedemo veliko več odpadkov kot izdelkov in za to porabimo veliko energije. Škodljive posledice so vidne vsepovsod. V zadnjih letih se kot alternativni model vse bolj izpostavlja krožno gospodarstvo. V idealni končni različici krožno gospodarstvo ne bi več potrebovalo primarnih surovin, niti ne bi več proizvajalo smeti. Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi bili namreč že zasnovani z mislijo na vnovično rabo in predelavo. Toda za uspeh krožnega gospodarstva so nujne tudi korenite spremembe tako v proizvodnih kot v potrošniških vzorcih. Tem izzivom se je posvetila konferenca z naslovom Trajnostno oblikovanje za prehod v krožno gospodarstvo, ki sta ga v okviru projekta Retrace pripravila vladna Služba za razvoj in evropsko kohezijsko politiko in Center za kreativnost Muzeja za arhitekturo in oblikovanje.
Oblikovanje je v samem središču krožnega gospodarstva. Ne gre namreč le za oblikovanje zunanje podobe izdelkov v običajnem pomenu te besede. Gre za celostno načrtovanje rabe in vnovične rabe surovin, snovanje izdelkov, da ne bodo nikoli končali na smetišču, ker se jih bo dalo tako ali drugače spet uporabiti. Primer takega pristopa je predstavil Bert van Son iz nizozemskega podjetja Mud Jeans:
Začeli smo s proizvodnjo džinsa iz organskega bombaža in poskrbeli, da so tudi razmere za delo v naši tovarni kot tudi plače delavcev ustrezne. Toda s tem še nismo bili zadovoljni. Hoteli smo poskrbeti, da naši izdelki ne bodo končali na smetišču. Zato smo stranke prosili, naj nam stare izdelke vrnejo. Tega se lotevamo na različne načine. Kavbojke lahko pri nas recimo najamete in zanje plačujete mesečno uporabnino, ponujamo pa tudi popust v višini deset evrov po principu staro za novo. Na tak način si zagotavljamo tudi surovine za naše nove izdelke. Danes že 40 odstotkov materiala zagotovimo z recikliranjem.
Pristopi k bolj krožno zasnovanemu gospodarstvu so različni, vsi pa zahtevajo svež pogled na ustaljene vzorce, kako se nečesa lotimo. Predvsem je potreben širši pogled. Miranda Geusens iz flandrijske javne agencije za ravnanje z odpadki razlaga:
Mislim, da je treba poudariti ekonomski vidik. Naša agencija se ukvarja predvsem z ekološkim oblikovanjem storitev, z recikliranjem in podobno. Toda poleg ekoloških vidikov je nujno imeti pred očmi tudi ekonomske in poiskati rešitve, ki bodo dejansko omogočale ekonomsko preživetje podjetij v krožnem gospodarstvu. Mislim, da sta ta dva vidika prepogosto povsem ločena.
Združevanje različnih vidikov zahteva sodelovanje ljudi iz različnih panog, ki imajo morda povsem različne izkušnje in gledajo na konkretni izziv iz povsem različnih zornih kotov, še poudarja Miranda Geusens.
Moramo se zavedati, da že obstajajo številni primeri dobrih praks. Mi smo recimo pritegnili k sodelovanju podjetja za ravnanje z odpadki in oblikovalce, kajti zaznali smo težave pri recikliranju, ki so izhajale iz same oblikovalske zasnove nekega izdelka. Oblikovalec se pri načrtovanju pač ni ukvarjal s tem, kako se bo njegov izdelek recikliral in kakšne težave lahko tedaj povzročiti njegov dizajn.
Trajnostno oblikovanje tako zahteva izrazito multidisciplinaren pristop, če naj se dejansko zagotovi krožnost v kar največjem možnem obsegu. Čeprav primeri dobrih praks obstajajo, toda temeljev za širši prehod v krožno gospodarstvo za zdaj še nimamo. V okviru projekta Retrace so zato pripravili seznam ključnih izzivov na tem področju, razlaga Marjana Dermelj.
En del se nanaša na zakonodajo. Drugo, kar je ključno, pa je povečanje in poglobitev znanja.
Rešitve za dolgoročno sobivanje in reševanje najrazličnejših izzivov je v naravi vse polno in narava postaja vse bolj neposreden vir navdiha, kako se je mogoče lotiti stvari. Ta vidik je na konferenci predstavila Saskia van den Muijsenberg z inštituta BiomimicryNL.
Model krožnega gospodarstva temelji na nenehnem kroženju in to je ideja, ki prihaja neposredno iz narave. V naravi ni odpadkov, vse neprestano kroži skozi najrazličnejše organizme. Zato lahko iz narave potegnemo številne ideje, kako se lotiti oblikovanja. Narava ima rešitev za vsak oblikovalski problem, naj gre za uravnavanje temperature, optimizacijo distribucije, izkoriščanje energije. Narava ima veliko izkušenj.
Narava zna biti denimo tudi bolj varčna, kot bi si mislili, še dodaja Saskia van den Muijsenberg.
Čudovit primer je pav. Vse te čudovite barve, rumena, zelena, modra, nekaj rjave. Vsem so všeč pavi. Le redki pa vejo, da so pravzaprav pavi le ene barve. Povsem rjavi so. Imajo le eno barvilo. Melanin, tako kot mi. Vse tiste barve vidimo zato, ker so njihova peresa zgrajena iz številnih plasti in odbijajo svetlobo v različnih frekvencah, ki jih mi vidimo kot različne barve. Takšno strukturno barvo danes že skušajo razviti tudi za uporabo v tkaninah. Tako bi se znebili uporabe pogosto škodljivih barvil in koristi bi imela tako podjetja kot tudi narava.
Krožno gospodarstvo že danes podpirajo konkretne ideje, proizvodi in storitve. Toda za uspeh tega koncepta bo ključen obseg, da bo želena transformacija tako gospodarstva kot družbe sploh imela otipljive učinke. Izzivov je še veliko. Trajnostno preoblikovanje družbe je za zdaj naredilo šele prve korake.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neskončna gospodarska rast na planetu, ki ima omejeno količino surovin, ni mogoča. Vsaj ne v zdajšnjem ekonomsko gospodarskem modelu. Danes proizvedemo mnogo več odpadkov, kot izdelkov, in za to porabimo ogromno energije. Škodljive posledice so vidne vsepovsod. V zadnjih letih se kot alternativni model vse bolj izpostavlja krožno gospodarstvo. V idealni končni različici krožno gospodarstvo ne bi več potrebovalo primarnih surovin, niti ne bi več proizvajalo smeti. Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi bili namreč že zasnovani z mislijo na ponovno rabo in predelavo. Toda za uspeh krožnega gospodarstva so nujne tudi globoke spremembe tako v proizvodnih kot v potrošniških vzorcih. Tem izzivom se je posvetila konferenca z naslovom Trajnostno oblikovanje za prehod v krožno gospodarstvo, ki sta ga v okviru projekta Retrace pripravila vladna Služba za razvoj in evropsko kohezijsko politiko in Center za kreativnost Muzeja za arhitekturo in oblikovanje.
Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi morali biti zasnovani z mislijo na vnovično rabo in predelavo. Oblikovanje išče rešitve v naravi.
Neskončna gospodarska rast na planetu, ki ima omejeno količino surovin, ni mogoča. Vsaj ne v zdajšnjem ekonomsko-gospodarskem modelu. Danes proizvedemo veliko več odpadkov kot izdelkov in za to porabimo veliko energije. Škodljive posledice so vidne vsepovsod. V zadnjih letih se kot alternativni model vse bolj izpostavlja krožno gospodarstvo. V idealni končni različici krožno gospodarstvo ne bi več potrebovalo primarnih surovin, niti ne bi več proizvajalo smeti. Vsi izdelki in njihovi sestavni deli bi bili namreč že zasnovani z mislijo na vnovično rabo in predelavo. Toda za uspeh krožnega gospodarstva so nujne tudi korenite spremembe tako v proizvodnih kot v potrošniških vzorcih. Tem izzivom se je posvetila konferenca z naslovom Trajnostno oblikovanje za prehod v krožno gospodarstvo, ki sta ga v okviru projekta Retrace pripravila vladna Služba za razvoj in evropsko kohezijsko politiko in Center za kreativnost Muzeja za arhitekturo in oblikovanje.
Oblikovanje je v samem središču krožnega gospodarstva. Ne gre namreč le za oblikovanje zunanje podobe izdelkov v običajnem pomenu te besede. Gre za celostno načrtovanje rabe in vnovične rabe surovin, snovanje izdelkov, da ne bodo nikoli končali na smetišču, ker se jih bo dalo tako ali drugače spet uporabiti. Primer takega pristopa je predstavil Bert van Son iz nizozemskega podjetja Mud Jeans:
Začeli smo s proizvodnjo džinsa iz organskega bombaža in poskrbeli, da so tudi razmere za delo v naši tovarni kot tudi plače delavcev ustrezne. Toda s tem še nismo bili zadovoljni. Hoteli smo poskrbeti, da naši izdelki ne bodo končali na smetišču. Zato smo stranke prosili, naj nam stare izdelke vrnejo. Tega se lotevamo na različne načine. Kavbojke lahko pri nas recimo najamete in zanje plačujete mesečno uporabnino, ponujamo pa tudi popust v višini deset evrov po principu staro za novo. Na tak način si zagotavljamo tudi surovine za naše nove izdelke. Danes že 40 odstotkov materiala zagotovimo z recikliranjem.
Pristopi k bolj krožno zasnovanemu gospodarstvu so različni, vsi pa zahtevajo svež pogled na ustaljene vzorce, kako se nečesa lotimo. Predvsem je potreben širši pogled. Miranda Geusens iz flandrijske javne agencije za ravnanje z odpadki razlaga:
Mislim, da je treba poudariti ekonomski vidik. Naša agencija se ukvarja predvsem z ekološkim oblikovanjem storitev, z recikliranjem in podobno. Toda poleg ekoloških vidikov je nujno imeti pred očmi tudi ekonomske in poiskati rešitve, ki bodo dejansko omogočale ekonomsko preživetje podjetij v krožnem gospodarstvu. Mislim, da sta ta dva vidika prepogosto povsem ločena.
Združevanje različnih vidikov zahteva sodelovanje ljudi iz različnih panog, ki imajo morda povsem različne izkušnje in gledajo na konkretni izziv iz povsem različnih zornih kotov, še poudarja Miranda Geusens.
Moramo se zavedati, da že obstajajo številni primeri dobrih praks. Mi smo recimo pritegnili k sodelovanju podjetja za ravnanje z odpadki in oblikovalce, kajti zaznali smo težave pri recikliranju, ki so izhajale iz same oblikovalske zasnove nekega izdelka. Oblikovalec se pri načrtovanju pač ni ukvarjal s tem, kako se bo njegov izdelek recikliral in kakšne težave lahko tedaj povzročiti njegov dizajn.
Trajnostno oblikovanje tako zahteva izrazito multidisciplinaren pristop, če naj se dejansko zagotovi krožnost v kar največjem možnem obsegu. Čeprav primeri dobrih praks obstajajo, toda temeljev za širši prehod v krožno gospodarstvo za zdaj še nimamo. V okviru projekta Retrace so zato pripravili seznam ključnih izzivov na tem področju, razlaga Marjana Dermelj.
En del se nanaša na zakonodajo. Drugo, kar je ključno, pa je povečanje in poglobitev znanja.
Rešitve za dolgoročno sobivanje in reševanje najrazličnejših izzivov je v naravi vse polno in narava postaja vse bolj neposreden vir navdiha, kako se je mogoče lotiti stvari. Ta vidik je na konferenci predstavila Saskia van den Muijsenberg z inštituta BiomimicryNL.
Model krožnega gospodarstva temelji na nenehnem kroženju in to je ideja, ki prihaja neposredno iz narave. V naravi ni odpadkov, vse neprestano kroži skozi najrazličnejše organizme. Zato lahko iz narave potegnemo številne ideje, kako se lotiti oblikovanja. Narava ima rešitev za vsak oblikovalski problem, naj gre za uravnavanje temperature, optimizacijo distribucije, izkoriščanje energije. Narava ima veliko izkušenj.
Narava zna biti denimo tudi bolj varčna, kot bi si mislili, še dodaja Saskia van den Muijsenberg.
Čudovit primer je pav. Vse te čudovite barve, rumena, zelena, modra, nekaj rjave. Vsem so všeč pavi. Le redki pa vejo, da so pravzaprav pavi le ene barve. Povsem rjavi so. Imajo le eno barvilo. Melanin, tako kot mi. Vse tiste barve vidimo zato, ker so njihova peresa zgrajena iz številnih plasti in odbijajo svetlobo v različnih frekvencah, ki jih mi vidimo kot različne barve. Takšno strukturno barvo danes že skušajo razviti tudi za uporabo v tkaninah. Tako bi se znebili uporabe pogosto škodljivih barvil in koristi bi imela tako podjetja kot tudi narava.
Krožno gospodarstvo že danes podpirajo konkretne ideje, proizvodi in storitve. Toda za uspeh tega koncepta bo ključen obseg, da bo želena transformacija tako gospodarstva kot družbe sploh imela otipljive učinke. Izzivov je še veliko. Trajnostno preoblikovanje družbe je za zdaj naredilo šele prve korake.
Lažna sporočila računovodstvu s ponarejeno elektronsko pošto direktorja ali zaposlenega z zahtevo po nakazilu sredstev na določen račun in drugi načini vrivanja v poslovno komunikacijo so slovenska podjetja v letu 2023 stala 7,8 milijona evrov. V poročilu o kibernetski varnosti za leto 2023, ki ga je izdal SI-CERT, lahko preberemo, da je slovenska policija lani zabeležila za kar 13 milijonov evrov škode na račun kriptoprevar, ki so dobičkonosen in dobro organiziran posel. Več v pogovoru z Jasmino Mešić, koordinatorico nacionalnega programa ozaveščanja Varni na internetu. foto: Tumisu, Pixabay
Kavcijski sistem embalaže pijač je v Evropi vedno bolj razširjen. Morda ga bomo v prihodnje imeli tudi v Sloveniji. Zanj se najbolj zavzemajo v industriji pijač, ki bo morala v prihodnjih letih dosegati evropsko določene cilje na področju embalaže in odpadne embalaže. Nov sistem ločenega zbiranja plastenk in pločevink bi terjal začetni vložek, a njegovi zagovorniki izpostavljajo številne prednosti v primerjavi s sedanjim sistemom odvoza in ločevanja odpadne embalaže. To so: večja stopnja vračanja, zmanjšanje onesnaženja, nižje emisije CO2, razpoložljivost recikliranega PET materiala in aluminija visoke kakovosti, doseganje ciljev krožnega gospodarstva ter večja sledljivost in transparentnost materialnih in finančnih tokov. Nasprotniki, med katerimi je vedno bolj osamljena Zbornica komunalnega gospodarstva, pa so prepričani da je sedanji sistem odvoza in ločevanja zelo učinkovit in novega sistema ne potrebujemo. Ministrstvo za okolje, podnebje in energijo bo po proučitvi podatkov in stališč vpletenih, predvidoma v juniju, pripravilo zakonodajni okvir, s katerim bo določilo obveznosti za deležnike. Več v prispevku Jernejka Drolec.
Glasbeni urednik Jane Weber je v studiu gostil Niko Vogrič Dežman, članico programskega odbora mednarodnega festivala Druga godba ter vodjo Odnosov z javnostjo.
Slovensko muzejsko društvo je za odličnost strokovnega dela Valvasorjevi odličji podelilo Vereni Vidrih Perko in Andreju Smrekarju. Utemeljitelji nagrad so zapisali, da sta prejemnika s predanim delom bogata spoznanja v odnosu do dediščine uspešno širila tudi v slovenskem in mednarodnem javnem prostoru. Nagrajenka Verena Vidrih Perko, arheologinja in muzealka, dolgoletna sodelavka Gorenjskega muzeja ter avtorica več kot 500 znanstvenih in strokovnih prispevkov, že desetletja prepleta arheologijo in muzeologijo. Zgodovino in dediščino približuje različnim krogom: od študentov do slušateljev v tretjem življenjskem obdobju. Valvasorjevo nagrado za življenjsko delo je dobil tudi umetnostni zgodovinar in muzejski svetnik v Narodni galeriji, dr. Andrej Smrekar. Kot je povedal, mu najvišje strokovno priznanje muzejskih kolegov veliko pomeni. Prav tako je poudaril, da gre za nagrado, ki jo podeljuje najstarejše slovensko društvo, ter da je zato njen simbolni pomen še toliko večji.
Slovenski kirurgi opozarjajo, da nujno potrebujejo vsaj en nov robotski sistem, saj dva robota nista dovolj za vse operacije, ki jih želijo izvesti in imajo številne dobrobiti za paciente. Kirurgom je država že lani obljubila tri dodatne robote, a teh niso prejeli, zato državo svarijo, da bodo strokovno nazadovali, tudi bolniki in z njimi država pa bodo dolgoročno na slabšem zaradi zanemarjanja področja. FOTO: Pixabay
Od danes pa vse do nedelje bo potekal tradicionalni že 25. Nacionalni teden prostovoljstva. Na različnih dogodkih, ki bodo potekali po vsej državi, bodo prostovoljske organizacije predstavile svoje delo in tudi možnosti vključevanja v prostovoljstvo. Namen Nacionalnega tedna prostovoljstva je ozaveščanje javnosti o pomenu in vlogi prostovoljstva. Več o dogodku in tudi o tem, kaj prostovoljstvo nudi prostovoljcem in kaj celotni družbi pa v pogovoru s Tjašo Arko, vodjo programske enote Prostovoljstvo pri Slovenski filantropiji.
Medtem ko v javnosti odmevajo lastniške spremembe v dveh pomembnih slovenskih agroživilskih podjetjih - Panvita in Celjske mesnine - v katere vstopa hrvaški kapital, ugotavljamo, da je država v zadnjih dveh desetletjih razprodala večino slovenskih živilskih paradnih konjev. Aktualni prodaji zato med kmete in tudi v samo živilsko dejavnost vnašajo določeno mero negotovosti. Kako na zadnja dogajanja v živilski panogi gledajo v tistih podjetjih, ki ostajajo v slovenskih rokah? Med njimi so Tovarna olja Gea d.o.o., ta letos praznuje 120 let delovanja, podjetje Medex, ki praznuje 70 let, in Skupina Jata Emona kot največji lastnik živilskih podjetij v zasebni lasti, tudi podjetje Pivka Perutninarstvo.
Pri Zvezi bibliotekarskih društev Slovenije so v sodelovanju s Sekcijo za potujoče knjižnice ob 50-letnici Potujoče knjižnice Ljubljana pripravili Festival in strokovno posvetovanje potujočih knjižnic. V središču Ljubljane je bilo včeraj na ogled 18 polno opremljenih vozil potujočih knjižnic iz Slovenije, Hrvaške, Madžarske in Bolgarije, v Knjižnici Otona Župančiča pa ob tem še danes poteka 22. mednarodno strokovno posvetovanje potujočih knjižnic, ki z izmenjavo znanj ter izkušenj odpira vsebine o pomenu potujočih knjižnic v sodobni družbi in o možnostih njihovega nadaljnjega razvoja. Več Tadeja Bizilj.
Med 23. in 26. majem 2024 bo potekal 40. festival Druga godba. Glasbeni urednik Jane Weber in voditelj Rok Valenčič v studiu Prvega programa gostita direktorja festivala, Bogdana Benigarja.
Poskus atentata na slovaškega predsednika vlade Roberta Fica je sprožil vrsto vprašanj okoli varovanja politikov. Nekdanji šef Centra za varnost in zaščito Janez Videmšek sicer ocenjuje, da so Ficovi varnostniki reagirali pravilno in mu s tem rešili življenje. Del krivde pa nosi tudi politik sam, saj ni spoštoval varnostnih protokolov in se je samoiniciativno odpravil proti ljudem. Zavedati se je tudi treba, da za varovanje niso odgovorni le varnostniki, ki obkrožajo varovano osebo, ampak gre za večplastne procese in postopke, ki bi mnogi morali biti narejeni že pred incidentom.
Škotski umetnik Hans K. Clausen ob 75. obletnici izida distopičnega romana 1984 snuje instalacijo iz 1984 izvodov knjige, ki bo v začetku junija na ogled v občinski stavbi na otoku Jura, kjer je Orwell v hudi revščini in bolan konec 40. let minulega stoletja napisal omenjeni roman, kot spomenik kljubovanju tiskani besedi. Izvode Orwellove distopične mojstrovine kiparju iz Edinburga po pošti že več mesecev pošiljajo ljudje z vsega sveta in ta hip mu jih manjka le še nekaj manj kot sto. Zakaj je Orwellova distopija z glavnim junakom Winstonom Smithom, ki na ministrstvu za resnico skrbi za (pravilno) preoblikovanje informacij, aktualna kadarkoli in kjerkoli, morda še najbolj danes, smo se pogovarjali s poznavalko Orwellovih del, prevajalko in literarno komparativistko Tino Mahkota.
Zaposleni na večini upravni enot stavkajo že dva meseca. Ker dogovora o njihovih stavkovnih zahtevah še ni, pa so se na več kot polovici upravnih enot odločili, da stavko zaostrijo in stavkajo vse dni v tednu ne le ob sredah. Ob tem napovedujejo pravno izpodbijanje razširitve nujnih nalog upravnih enot. Zakaj stavkajo in kaj o tem meni vladna stran pa v prispevku Katje Arhar.
Pogovor z Ingrid Kovač Brus, ki za Radio Slovenija spremlja filmski festival v Cannesu.
Ginekologi opozarjajo, da primarna ginekologija visi na nitki, saj kar 200 tisoč žensk ostaja brez izbranega ginekologa. Po najbolj črnem scenariju, če se upokojijo vsi ginekologi, ki imajo pogoje za upokojitev, lahko v roku dveh let brez ginekologa ostane še 150 tisoč žensk. Ginekologi trdijo, da je Slovenija ena najvarnejših držav na svetu za rojevanje, a jih je strah, da bi se to lahko spremenilo. FOTO: Pixabay
O prvi slovenski osvojitvi Monta Everesta je bilo veliko povedanega. Za verjetno najboljši opis pa je poskrbel Nejc Zaplotnik v avtobiografski knjigi Pot, literarni mojstrovini, ki navdihuje bralce že štiri desetletja. Nejc Zaplotnik je tako v eni osebi združil vrhunskega alpinista in pripovedovalca. Kot prvi Slovenec je na današnji dan skupaj s Štremfljem osvojil vrh sveta in napisal knjigo, ki, kot je zapisal dr. Samo Rugelj, nas bo gotovo preživela. Napisati takšno knjigo je izjemen uspeh, in ker je lahko tudi odlična spodbuda k branju za različne generacije, smo osvetlili njen fenomen. Samo Rugelj, založnik, pisatelj, urednik revije Bukla, jo je uvrstil na prvo mesto potopisov, ki so izšli v Sloveniji, tudi tistih, ki so bili prevedeni. Obiskali smo ga v prostorih založbe UMCO, ki jo vodi.
13. maja 1979 sta Nejc Zaplotnik in Andrej Štremfelj kot prva Slovenca stopila na vrh sveta Mount Everest. Večletni trud je bil poplačan, tedanja jugoslovanska odprava pa je vrh osvojila po zahodnem grebenu, ki še zdaj velja za eno izmed najtežjih poti. Andrej Štremfelj je ob 45. obletnici tega zgodovinskega dogodka obiskal spominsko ploščo Nejca Zaplotnika, ki je v Himalaji umrl štiri leta pozneje. Tja je vodil del Zaplotnikove družine. Štremfelj se danes vrača z letalom iz Nepala. Pred odhodom v Slovenijo smo ga poklicali v Katmandu (foto: Facebook stran Andreja Štremflja).
Ob mednarodnem dnevu medicinskih sester te opozarjajo, da njihove sodelavke bežijo v druge, lažje poklice in v tujino. Pravijo, da sistem ne daje vtisa, da bi jih želel zadržati v javnem zdravstvenemu sistemu, česar jih je strah, saj bi imel razpad javnega zdravstva izrazito negativne posledice za paciente, predvsem za tiste, ki si dragih zasebnih storitev ne bi mogli privoščiti. S sogovornicama se je pogovarjala Eva Lipovšek. FOTO: Pixabay
Drugo soboto v maju po vsem svetu obeležujemo dan pravične trgovine. Ob tej priložnosti se vrstijo opozorila, da na stotisoče delavcev po svetu dela v povsem neprimernih razmerah, so izkoriščani in slabo plačani. O tem, kaj je pravična trgovina, čemu je namenjen svetovni dan pravične trgovine in kakšen je odnos do tega pri nas, kjer pravična trgovina letos zapira svoja vrata, smo se pogovarjali z vodjo pravične trgovine v Sloveniji Živo Lopatič.
Severno italijansko mesto Parma slovi po srednjeveških cerkvah in renesančnih palačah, vse bolj pa kot italijanska in evropska prestolnica hrana. Svoj položaj že 22 let utrjuje tudi s prehrambnim sekmom Cibus, ki prehrambnemu slogu Italijanov ponuja okno v svet. Gre za najpomembnejše srečevališče med proizvajalci značilno italijanskih izdelkov in kupci z vsega sveta. V Parmi je bil tudi Janko Petrovec.
Predvčerajšnjim se je z znanjem iz slovenskega jezika začelo nacionalno preverjanje znanja za osnovnošolce, danes učenci preverjajo svoje znanje iz matematike. V ponedeljek učence 6. razreda čaka še preizkus znanja iz angleščine, učence 9. razreda pa iz tujega jezike, fizike, likovne umetnosti in zgodovine. O tem v pogovoru z direktorjem Državnega izpitnega centra dr. Darkom Zupancem.
Neveljaven email naslov