Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Oddaja Torkov kviz
Pogovor z dr. Tomijem Trilarjem iz Prirodoslovnega muzeja Slovenije o snemanju zgoščenke
Ptičje petje nima le enega pomena, pozorni pa moramo biti tudi na drugo oglašanje ptic, saj lahko tako ugotovimo, kaj želijo sporočiti. Odličen pripomoček za učenje prepoznavanje oglašanja ptic, ki ga obvladajo ornitologi, je zgoščenka Gozdne ptice Slovenije, katere avtor je biolog dr. Tomi Trilar iz Prirodoslovnega muzeja Slovenije. Kot pravi je začetek priprave takšne zgoščenke zelo preprost, nato pa postaja vse težje in težje.
Ko grem na teren, vedno snemam tisto, kar se najbolje sliši. Kljub temu da grem ciljano na teren, mi vsakič ne uspe posneti tistega, kar sem si zamislil. Najbolj trd oreh na tem CD-ju je bil gozdni jereb. Za njega imam 36 dni terena, v tem času sem ga uspel enkrat slišati in enkrat posneti.
Na zgoščenki je predstavljenih 93 vrst ptic. Zvoki oglašanja nekaterih so posledica dobre priprave, odličnih napotkov drugih ornitologov, ki so dr. Trilarju povedali, kje bo lahko našel posamezno ptico, nekateri pa plod čiste sreče.
Fazan je zelo zanimiva vrsta – tujerodna, ki smo jo naselili pri nas. Se zelo glasbo oglaša. To ni problem. Je pa problem, da ko ga najdeš in on to zazna, se vse manj oglaša in hkrati umika. Ko greš za njim, hodi vse hitreje in se še manj oglaša. Moj posnetek je nastal, ko sem ga enkrat slučajno dobil ob ograji, čez katero je hotel po vsaki sili.
Dr. Trilar snema tudi druge zvoke živali, poleg tega je skrbnik Slovenskega arhiva živalskih zvokov, ki jih hrani Prirodoslovni muzej Slovenije. Trenutno pripravlja zbirko zvokov alpinskih ptic.
4434 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Oddaja Torkov kviz
Pogovor z dr. Tomijem Trilarjem iz Prirodoslovnega muzeja Slovenije o snemanju zgoščenke
Ptičje petje nima le enega pomena, pozorni pa moramo biti tudi na drugo oglašanje ptic, saj lahko tako ugotovimo, kaj želijo sporočiti. Odličen pripomoček za učenje prepoznavanje oglašanja ptic, ki ga obvladajo ornitologi, je zgoščenka Gozdne ptice Slovenije, katere avtor je biolog dr. Tomi Trilar iz Prirodoslovnega muzeja Slovenije. Kot pravi je začetek priprave takšne zgoščenke zelo preprost, nato pa postaja vse težje in težje.
Ko grem na teren, vedno snemam tisto, kar se najbolje sliši. Kljub temu da grem ciljano na teren, mi vsakič ne uspe posneti tistega, kar sem si zamislil. Najbolj trd oreh na tem CD-ju je bil gozdni jereb. Za njega imam 36 dni terena, v tem času sem ga uspel enkrat slišati in enkrat posneti.
Na zgoščenki je predstavljenih 93 vrst ptic. Zvoki oglašanja nekaterih so posledica dobre priprave, odličnih napotkov drugih ornitologov, ki so dr. Trilarju povedali, kje bo lahko našel posamezno ptico, nekateri pa plod čiste sreče.
Fazan je zelo zanimiva vrsta – tujerodna, ki smo jo naselili pri nas. Se zelo glasbo oglaša. To ni problem. Je pa problem, da ko ga najdeš in on to zazna, se vse manj oglaša in hkrati umika. Ko greš za njim, hodi vse hitreje in se še manj oglaša. Moj posnetek je nastal, ko sem ga enkrat slučajno dobil ob ograji, čez katero je hotel po vsaki sili.
Dr. Trilar snema tudi druge zvoke živali, poleg tega je skrbnik Slovenskega arhiva živalskih zvokov, ki jih hrani Prirodoslovni muzej Slovenije. Trenutno pripravlja zbirko zvokov alpinskih ptic.
50-letni Zimbabvejec Max Zimani je v Slovenijo oz. v takratno skupno državo Jugoslavijo prišel že pred 30 leti študirat, zato je njegova zgodba različna od tistih Afričanov, ki v Slovenijo – ali pa še raje v Evropo – prihajajo v zadnjih letih. A nekaj ostaja enako, pravi – to, da je Evropa v očeh Afričanov še vedno dežela, kjer se cedita med in mleko. Z Maxom Zimanijem, vodjo Skuhne, socialnega podjetja, ki nudi svetovno kulinariko po slovensko, se je pogovarjala Špela Šebenik.
Večina zavezancev za dohodnino že nekaj let dobiva informativne izračune dohodnine od Finančne uprave Republike Slovenije, tako da jim ni treba oddajati dohodninskih napovedi. Le kakšen odstotek zavezancev za dohodnino mora kljub vsemu oddati dohodninsko napoved. Na Prvem programu smo pred mikrofon povabili Neli Komar Novak, ki nam je povedala, kdo mora kljub vsemu sam oddati dohodninsko napoved in kakšne so spremembe v zvezi z informativnimi izračuni in napovedmi dohodnine za leto 2015. Z Neli Komar Novak se je pogovarjala Cirila Štuber.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
26. decembra 1990 so bili razglašeni izidi plebiscita o samostojni in neodvisni Sloveniji in bili smo enotno za. Po 25 letih samostojne poti se bomo spet spomnili kako je bilo na njenem začetku in kako je trenutno na postaji kjer smo.
Dr. Jože Mencinger, gospodarski minister v Slovenski vladi 1990; Jože Stanič, nekdanji direktor Gorenja; Marko Funkl, samostojni podjetnik in aktivist o gospodarstvu in trgu dela pred 25 leti, danes in čez 25 let.
Internet gotovo spada med največje dosežke 20. stoletja. V Sloveniji oziroma še v Jugoslaviji z začetki interneta povezujemo Inštitut Jožefa Stefana, ki je imel takrat zadovoljivo opremo in zagnane sodelavce. A ni šlo vse tako gladko in Inštitut se je v omrežje, z Nizozemsko, povezal šele v najbolj napetem obdobju leta 1991. Internet je tako odigral precej pomembno vlogo pri osamosvojitvi Slovenije, ko so ljudje v tujino pošiljali podatke o dogajanju. Menda so v časopisu Politika celo napisali, da so imela ta elektronska sporočila slovenskih raziskovalcev večji vpliv na osamosvojitev kot potovanja naših politikov. Prav uporaba interneta v času vojne pa je vplivala tudi na njegov prihodnji razvoj. In kje smo na tem področju, ko ne govorimo več le o internetu in prenosu datotek in pošte, ampak o svetovnem spletu, ki ga s pametnimi telefoni tako rekoč vsi nosimo s seboj?
Če niste začutili, da se je Sila znova zbudila in začela nov pohod, potem verjetno živite v galaksiji daleč daleč stran – najbolj pričakovana filmska premiera tega desetletja je minuli teden prekinila skoraj neverjetno zanimanje ljubiteljev tega žanra širom sveta. Navdušila ni le gledalcev, ki so samo v prvem vikendu v blagajno studia Disney prinesli rekordnih 517 milijonov dolarjev, ampak tudi filmske kritike. Nov, že sedmi del filmske franšize je več kot upravičil tudi pričakovanja finančnega uspeha in sledi poti, ki jo je tudi tudi na tem področju začrtal njen avtor George Lucas. Do zdaj je saga prinesla neverjetnih 26 milijard dolarjev zaslužka, od tega so največ prislužile igrače – več kot 8 in pol milijard. Skoraj 5 milijard so prislužili filmi, ki so jih prodajali v obliki VHS kaset, DVD-jev in v digitalni obliki ter z izposojo. Velikanske tri milijarde dobička so prinesle tudi videoigre, povezane s franšizo. Kino vstopnice so do danes prinesle z novim, sedmim delom več kot 4 milijarde in pol. Ljudje so na nov del sage čakali tudi pred kinodvoranami – več dni skupaj. Sila je dejansko zbudila franšizo, katere sodobni verniki so na novo poglavje vesoljskega evangelija čakali deset let. Zdaj pričakujemo nadaljevanja, ki naj bi jih bilo še vsaj 5 glede na izjave očeta Vojne zvezd, Georga Lucasa. Ta je že v času prve trilogije zatrdil, da je napisal skupaj 12 delov. Bo takrat neskončne sage zares konec? Verjetno ne, če gre verjeti tezi, da je zaslužek tisti, ki bo na koncu odločil, koliko časa se bo saga še nadaljevala.
25 let Slovenije: 31.12. 1990, Radio Koper, pregled leta 1990, komentar novinarke Ide Kogej.
25 let Slovenije: 26.12.1990, prenos zasedanja slovenske skupščine na Radiu Slovenija, komentator Marjan Rogelj.
25 let Slovenije: Radio Koper, 21.12.1990, o pripravah na plebiscit in voščilo Lojzeta Peterleta, predsednika slovenske vlade.
25 let Slovenije: 24.12.1990, pogovor novinarja Radia Koper (Tomo Šajn) s planincem Jankom Muho o plebiscitu, vzdušju.
Po sobotnem prometnem kolapsu na Štajerskem je na vprašanja Borisa Žgajnarja odgovarjal Ulrich Zorin z Darsa.
Pred 25 leti so se volivke in volivci odločili, da Slovenija postane samostojna in neodvisna država. 23. decembra 1990, na dan plebiscita, je 88,5 odstotka vseh volilnih upravičencev in 95 odstotkov tistih, ki so se plebiscita udeležili, glasovalo ZA slovensko samostojnost. V teh dneh tudi na Valu 202 obujamo spomine, opisujemoi razmere, v katerih smo živeli pred 25 leti, jih primerjamo z današnjimi … in se sprašujemo, kakšna bo Slovenija čez 25 let.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Na Prvem programu Radia Slovenija smo leta 2010 20.obletnico plebiscita zaznamovali s serijo oddaj Slovenija 20 let pozneje, v katerih smo se s pomočjo arhivskih posnetkov vrnili v čase od 20.12. 1990 do 26.12.1990.
Neveljaven email naslov