Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Svetovna modna oziroma tekstilna industrija potrebuje revolucionarno spremembo. Tega se zavedamo tudi v Sloveniji, zato se bomo v Ljubljani in Mariboru ta mesec ponovno pridružili svetovnemu gibanju Fashion Revolution, ki ozavešča javnost o največjih problemih modne industrije. Pripravljen je pester nabor dogodkov v okviru kampanje #FashionRevolutionWeek, ki bo potekal v tednu od 21. do 27. aprila. O tem kdo izdeluje naša oblačila, pod kakšnimi pogoji, ali obstajajo alternative, tudi v Sloveniji, smo se pogovarjali z vodjo Pravične trgovine Živo Lopatič in Živo Kavka Gobbo iz društva Focus.
#Kdo je izdelal moja oblačila? Svet sprašuje velike proizvajalce hitre mode.
Ste se kdaj vprašali, kdo je izdelal vaša oblačila? Kje in pod kakšnimi pogoji? To je vprašanje, ki ga v kampanji Teden modne revolucije ljudje po vsem svetu naslavljajo na velike proizvajalce tako imenovane hitre mode. Svetovna modna oziroma tekstilna industrija potrebuje revolucionarno spremembo. Tega se zavedamo tudi v Sloveniji, zato se bomo v Ljubljani in Mariboru ta mesec spet pridružili svetovnemu gibanju Fashion Revolution Week oziroma Tednu modne revolucije, ki bo potekal od 21. do 27. aprila.
Kot pojasnjuje Živa Lopatič, vodja Pravične trgovine 3MUHE, je Fashion Revolution/Modna revolucija svetovno gibanje, ki ozavešča javnost o največjih problemih modne industrije: onesnaževanju okolja in izkoriščanju delavcev.
Cilj kampanje je, da čim več ljudi po vsem svetu pozove modne velikane k odgovornejšemu ravnanju in transparentnosti. Tudi mi bomo Slovence in Slovenke spodbudili k temu, da proizvajalcem in trgovcem postavijo vprašanje, kdo je izdelal njihova oblačila #whomademyclothes.
V Sloveniji so letos organizacijo tedna modne revolucije prevzele Pravična trgovina 3MUHE in Zelena trgovina v Ljubljani ter Smetka, alternativna veleblagovnica v Mariboru. Odločili so se, da poleg negativne plati modne industrije in hitre mode poudarijo slovensko etično modo in druge alternative industriji hitre mode.
Živa Kavka Gobbo iz društva Focus poudarja, da alternative obstajajo, da jih je vse več.
Prva alternativa je, da ne kupujemo novih oblačil, temveč si oblačila izmenjujemo. V Sloveniji so prakse izmenjevanja oblačil zelo uspešne. V Ljubljani jih izvajajo Rdeči križ, zavod Voluntariat, društvo Ekologi brez meja, v Kopru obstaja izmenjevalnica Swap je top, v Mariboru poteka izmenjevalnica Cunjami. Tukaj so tudi trgovine z oblačili iz druge roke, ki jih je vse več. Skratka alternative so in ljudje se jih vse bolj uporabljajo.
Med tednom modne revolucije, ki se začenja jutri, pa se bodo predstavile še druge možnosti, ki jih imamo potrošniki na voljo. Pripravljeni so številni dogodki, predstavitve slovenskih oblikovalk in oblikovalcev oblačil, predavanja, okrogle mize, izmenjevalnica oblačil in delavnica predelave oblačil.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Svetovna modna oziroma tekstilna industrija potrebuje revolucionarno spremembo. Tega se zavedamo tudi v Sloveniji, zato se bomo v Ljubljani in Mariboru ta mesec ponovno pridružili svetovnemu gibanju Fashion Revolution, ki ozavešča javnost o največjih problemih modne industrije. Pripravljen je pester nabor dogodkov v okviru kampanje #FashionRevolutionWeek, ki bo potekal v tednu od 21. do 27. aprila. O tem kdo izdeluje naša oblačila, pod kakšnimi pogoji, ali obstajajo alternative, tudi v Sloveniji, smo se pogovarjali z vodjo Pravične trgovine Živo Lopatič in Živo Kavka Gobbo iz društva Focus.
#Kdo je izdelal moja oblačila? Svet sprašuje velike proizvajalce hitre mode.
Ste se kdaj vprašali, kdo je izdelal vaša oblačila? Kje in pod kakšnimi pogoji? To je vprašanje, ki ga v kampanji Teden modne revolucije ljudje po vsem svetu naslavljajo na velike proizvajalce tako imenovane hitre mode. Svetovna modna oziroma tekstilna industrija potrebuje revolucionarno spremembo. Tega se zavedamo tudi v Sloveniji, zato se bomo v Ljubljani in Mariboru ta mesec spet pridružili svetovnemu gibanju Fashion Revolution Week oziroma Tednu modne revolucije, ki bo potekal od 21. do 27. aprila.
Kot pojasnjuje Živa Lopatič, vodja Pravične trgovine 3MUHE, je Fashion Revolution/Modna revolucija svetovno gibanje, ki ozavešča javnost o največjih problemih modne industrije: onesnaževanju okolja in izkoriščanju delavcev.
Cilj kampanje je, da čim več ljudi po vsem svetu pozove modne velikane k odgovornejšemu ravnanju in transparentnosti. Tudi mi bomo Slovence in Slovenke spodbudili k temu, da proizvajalcem in trgovcem postavijo vprašanje, kdo je izdelal njihova oblačila #whomademyclothes.
V Sloveniji so letos organizacijo tedna modne revolucije prevzele Pravična trgovina 3MUHE in Zelena trgovina v Ljubljani ter Smetka, alternativna veleblagovnica v Mariboru. Odločili so se, da poleg negativne plati modne industrije in hitre mode poudarijo slovensko etično modo in druge alternative industriji hitre mode.
Živa Kavka Gobbo iz društva Focus poudarja, da alternative obstajajo, da jih je vse več.
Prva alternativa je, da ne kupujemo novih oblačil, temveč si oblačila izmenjujemo. V Sloveniji so prakse izmenjevanja oblačil zelo uspešne. V Ljubljani jih izvajajo Rdeči križ, zavod Voluntariat, društvo Ekologi brez meja, v Kopru obstaja izmenjevalnica Swap je top, v Mariboru poteka izmenjevalnica Cunjami. Tukaj so tudi trgovine z oblačili iz druge roke, ki jih je vse več. Skratka alternative so in ljudje se jih vse bolj uporabljajo.
Med tednom modne revolucije, ki se začenja jutri, pa se bodo predstavile še druge možnosti, ki jih imamo potrošniki na voljo. Pripravljeni so številni dogodki, predstavitve slovenskih oblikovalk in oblikovalcev oblačil, predavanja, okrogle mize, izmenjevalnica oblačil in delavnica predelave oblačil.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Neveljaven email naslov