Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Letos je v projektu sodelovalo več kot 100 osnovnih šol in več kot 3700 otrok z vse Slovenije
S sklepno prireditvijo v ljubljanskem BTC-ju se je končal letošnji vseslovenski program Varno na kolesu, ki osnovnošolce seznanja s prometnimi pravili in krepi varnost naših najmlajših kolesarjev. Letos je v projektu sodelovalo več kot 100 osnovnih šol in več kot 3700 otrok z vse Slovenije, najboljše tri šole pa so prejele tudi denarne nagrade.
Kolo je zagotovo eno od najbolj priljubljenih prevoznih sredstev otrok, saj jim hkrati pomeni igralo in prevozno sredstvo, je pa tudi prvo prevozno sredstvo, ki ga otrok lahko vozi sam. Tudi kolesarski izpit je prvi izpit, ki ga lahko opravi otrok, je prvi pravi dokument, ki otroku daje določeno samostojnost, pravico, da gre sam na cesto ter hkrati odgovornost za varno sodelovanje v prometu. Vzgoja se torej začne pri otrocih in če na tem področju kot starši oziroma skrbniki ne zamudimo, smo naredili veliko dobrega za varnost v cestnem prometu, pravi Matjaž Leskovar s sektorja prometne policije.
Opažamo, da se otroci praviloma držijo pravil – občasno prihaja do kakšne vožnje vštric in brez čelade, načeloma pa se otroci držijo. Problem pa so odrasli, starši, skrbniki, ki otroke pogosto silijo v prekrške – to je nevarno, saj se potem izniči ves trud in znanje, ki ga otroci prek teh projektov dobijo, naučimo pa jih nekaj, kar ni prav, kar je prekršek in ogroža njihovo varnost na cesti. Morda velja kakšna vzgoja oziroma projekt tudi za starše. Treba jih je seznaniti, da spoštovanje prometnih pravil ni kar nekaj, ampak da so pravila nujno potrebna za normalno funkcioniranje v prometu. Otroci pa se morajo naučiti tudi strpnosti – moramo biti strpni drug do drugega v prometu, saj bomo na tak način vsi zmagali.
Projekt Varno na kolesu je namenjen učenkam in učencem, ki se pripravljajo na kolesarski izpit (torej 4. ali 5. razred), z aktivnostmi pa spodbuja tudi vse druge osnovnošolce k varni udeležbi kolesarjev v prometu. Sodelujejo lahko vse osnovne šole, pogoj je le izpolnjena prijavnica za sodelovanje. Pred šestimi leti se je prijavilo 20 osnovnih šol, letos pa kar 104, projekt torej raste, šole prepoznavajo njegovo dodano vrednost tistemu rednemu programu za kolesarski izpit. Projekt je sicer zajemal tudi 6 regijskih srečanj, na katerih so razglasili 12 šol finalistk, ki so se potegovale za naziv “vseslovenskega zmagovalca programa Varno na kolesu” za letošnje šolsko leto, najboljše tri šole pa so prejele tudi denarne nagrade. Več o tem, kaj natanko so morali učenci in njihovi mentorji postoriti in kako so potem izbrali najboljše šole, pa Tanja Medved, vodja programa Varno na kolesu.
Letos sta bili dve osnovni nalogi, v katerih so učenci najprej opazovali promet in opozarjali na morebitne nevarne točke oziroma nepravilnosti in tudi opozorili svete za preventivo na lokalni ravni. V drugem sklopu pa je bil fokus na prometnih pravilih, izdelovali so različne didaktične pripomočke, ki jim pomagajo pri osvajanju prometnega znanja. Šola izdelek pošlje na sedež naše družbe, strokovna komisija ga pregleda in na osnovi tega smo dobili regijske finaliste in zdaj tudi vseslovenske zmagovalce tega programa.
Seveda je glavni cilj projekta ta, da se mu pridruži čim več šol oziroma učencev, ki s tem osvajajo prometna znanja, tako da poudarek prav gotovo ni v ospredju tekmovalnost, sicer pa so prva tri mesta osvojile šole z različnih koncev Slovenije – tretja je bila OŠ Prestranek, občina Postojna, drugi so bili učence OŠ Bršljin iz Novega mesta, letošnji zmagovalci pa so učenci OŠ Sveti Tomaž iz istoimenske občine. Njihova mentorica Zvonka Lalič je dejala, da sodelujejo že tretje leto, doslej so bili dvakrat četrti, letos pa jim je uspelo zmagati. Sodelovalo je vseh 16 učencev petega razreda, z denarjem, ki so ga prejeli, pa bodo sofinancirali šolo v naravi.
V prvem sklopu smo morali poiskati kritične točke na poti s kolesom do šole. Potem je šel učitelj z njimi na teren, učenci so povedali, kje so težave, učitelj je kritične točke posnel in potem smo to prikazali v projektu, komisija pa si je kritične točke ogledala. Z nami vseskozi sodeluje tudi predstavnik z občine, vsako leto pride v razred in pove marsikaj zanimivega, česar učenci še ne vedo in jih opozori na kritične točke. Z občino res sodelujemo vzorno.
Podelitvi nagrad so sledile še kolesarske aktivnosti, kjer so mladi kolesarji utrdili svoje prometno znanje in spretnosti na kolesu
4429 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Letos je v projektu sodelovalo več kot 100 osnovnih šol in več kot 3700 otrok z vse Slovenije
S sklepno prireditvijo v ljubljanskem BTC-ju se je končal letošnji vseslovenski program Varno na kolesu, ki osnovnošolce seznanja s prometnimi pravili in krepi varnost naših najmlajših kolesarjev. Letos je v projektu sodelovalo več kot 100 osnovnih šol in več kot 3700 otrok z vse Slovenije, najboljše tri šole pa so prejele tudi denarne nagrade.
Kolo je zagotovo eno od najbolj priljubljenih prevoznih sredstev otrok, saj jim hkrati pomeni igralo in prevozno sredstvo, je pa tudi prvo prevozno sredstvo, ki ga otrok lahko vozi sam. Tudi kolesarski izpit je prvi izpit, ki ga lahko opravi otrok, je prvi pravi dokument, ki otroku daje določeno samostojnost, pravico, da gre sam na cesto ter hkrati odgovornost za varno sodelovanje v prometu. Vzgoja se torej začne pri otrocih in če na tem področju kot starši oziroma skrbniki ne zamudimo, smo naredili veliko dobrega za varnost v cestnem prometu, pravi Matjaž Leskovar s sektorja prometne policije.
Opažamo, da se otroci praviloma držijo pravil – občasno prihaja do kakšne vožnje vštric in brez čelade, načeloma pa se otroci držijo. Problem pa so odrasli, starši, skrbniki, ki otroke pogosto silijo v prekrške – to je nevarno, saj se potem izniči ves trud in znanje, ki ga otroci prek teh projektov dobijo, naučimo pa jih nekaj, kar ni prav, kar je prekršek in ogroža njihovo varnost na cesti. Morda velja kakšna vzgoja oziroma projekt tudi za starše. Treba jih je seznaniti, da spoštovanje prometnih pravil ni kar nekaj, ampak da so pravila nujno potrebna za normalno funkcioniranje v prometu. Otroci pa se morajo naučiti tudi strpnosti – moramo biti strpni drug do drugega v prometu, saj bomo na tak način vsi zmagali.
Projekt Varno na kolesu je namenjen učenkam in učencem, ki se pripravljajo na kolesarski izpit (torej 4. ali 5. razred), z aktivnostmi pa spodbuja tudi vse druge osnovnošolce k varni udeležbi kolesarjev v prometu. Sodelujejo lahko vse osnovne šole, pogoj je le izpolnjena prijavnica za sodelovanje. Pred šestimi leti se je prijavilo 20 osnovnih šol, letos pa kar 104, projekt torej raste, šole prepoznavajo njegovo dodano vrednost tistemu rednemu programu za kolesarski izpit. Projekt je sicer zajemal tudi 6 regijskih srečanj, na katerih so razglasili 12 šol finalistk, ki so se potegovale za naziv “vseslovenskega zmagovalca programa Varno na kolesu” za letošnje šolsko leto, najboljše tri šole pa so prejele tudi denarne nagrade. Več o tem, kaj natanko so morali učenci in njihovi mentorji postoriti in kako so potem izbrali najboljše šole, pa Tanja Medved, vodja programa Varno na kolesu.
Letos sta bili dve osnovni nalogi, v katerih so učenci najprej opazovali promet in opozarjali na morebitne nevarne točke oziroma nepravilnosti in tudi opozorili svete za preventivo na lokalni ravni. V drugem sklopu pa je bil fokus na prometnih pravilih, izdelovali so različne didaktične pripomočke, ki jim pomagajo pri osvajanju prometnega znanja. Šola izdelek pošlje na sedež naše družbe, strokovna komisija ga pregleda in na osnovi tega smo dobili regijske finaliste in zdaj tudi vseslovenske zmagovalce tega programa.
Seveda je glavni cilj projekta ta, da se mu pridruži čim več šol oziroma učencev, ki s tem osvajajo prometna znanja, tako da poudarek prav gotovo ni v ospredju tekmovalnost, sicer pa so prva tri mesta osvojile šole z različnih koncev Slovenije – tretja je bila OŠ Prestranek, občina Postojna, drugi so bili učence OŠ Bršljin iz Novega mesta, letošnji zmagovalci pa so učenci OŠ Sveti Tomaž iz istoimenske občine. Njihova mentorica Zvonka Lalič je dejala, da sodelujejo že tretje leto, doslej so bili dvakrat četrti, letos pa jim je uspelo zmagati. Sodelovalo je vseh 16 učencev petega razreda, z denarjem, ki so ga prejeli, pa bodo sofinancirali šolo v naravi.
V prvem sklopu smo morali poiskati kritične točke na poti s kolesom do šole. Potem je šel učitelj z njimi na teren, učenci so povedali, kje so težave, učitelj je kritične točke posnel in potem smo to prikazali v projektu, komisija pa si je kritične točke ogledala. Z nami vseskozi sodeluje tudi predstavnik z občine, vsako leto pride v razred in pove marsikaj zanimivega, česar učenci še ne vedo in jih opozori na kritične točke. Z občino res sodelujemo vzorno.
Podelitvi nagrad so sledile še kolesarske aktivnosti, kjer so mladi kolesarji utrdili svoje prometno znanje in spretnosti na kolesu
Letos mineva 60 let od ustanovitve Botaničnega rezervata na Snežniku. Območje nad 1400 metrov nadmorske višine so leta 1964 zavarovali zaradi izjemne raznovrstnosti in redkosti flore ter tako prepovedali trganje in izkopavanje rastlin. Prepovedane so tudi paša, sečnja in košnja. Na tej kraški planoti med več kot 50 zavarovanimi rastlinami raste tudi Dinarska smiljka, ki je trenutno najbolj ogrožena rastlina pri nas. O pomenu snežniškega botaničnega rezervata se je Julija Kandare pogovarjala z dr. Boštjanom Surino, izrednim profesorjem za botaniko na Univerzi na Primorskem. Da je posegov v zavarovano območje z leti manj, pa ji je povedal Darko Štemberger, oskrbnik koče Draga Karolina na Snežniku.
V Rijadu, glavnem mestu Savdske Arabije, je pred kratkim potekala 56. Mednarodna kemijska olimpijada. Olimpijade so se pod okriljem Zveze za tehnično kulturo Slovenije (ZOTKS) in Fakultete za kemijo in kemijsko tehnologijo Univerze v Ljubljani (FKKT) udeležili tudi slovenski dijaki. In bili zelo uspešni: v hudi konkurenci 333 mladih kemikov iz 87 držav so si priborili štiri bronaste medalje, in sicer: Matej Nastran (Gimnazija Škofja Loka), Filip Zver (Gimnazija Franca Miklošiča Ljutomer), Luka Gašperlin (Gimnazija Škofja Loka) in Gabriel Žnidaršič (Gimnazija Vič).
V Chicago se je mesec dni po konvenciji republikancev, kjer so potrdili Donalda Trumpa za predsedniškega kandidata, včeraj začela še konvencija demokratov, na kateri bodo v boj za položaj predsednika ZDA tudi uradno poslali Kamalo Harris. Komentira naš dopisnik Andrej Stopar.
Devetnajstega avgusta obeležujemo mednarodni dan humanitarnih organizacij. Lucija Vidergar je ob tej priložnosti obiskala tako Zvezo prijateljev mladine Slovenije kot tudi Slovensko Karitas, ter preverila, kako poteka zbiranje šolskih potrebščin za otroke iz socialno ogroženih družin. Na obeh organizacijah poudarjajo, da so stiske velike, pomoč pa vedno dobrodošla. Predvsem si prizadevajo za to, da otroke v šoli ne bi spremljala stigma in sram, ampak bi se počutili enakovredne svojim sošolcem.
Turistična slika na Hrvaškem je glede nočitev podobna kot v minulih letih, pozna pa se upad zlasti nemških turistov, tudi tistih petičnih. Tipičen nemški turist ne mara nenadnih in občutnih podražitev, ki si jih marsikje privoščijo naši južni sosedje, zato se odloča za cenejše destinacije v Španiji, Turčiji, Italiji in Franciji. Med državami, za katere se za dopust odločajo Nemci, je Hrvaška zdrsnila na šele deveto mesto.
V prihodnjih minutah se selimo na Ptujsko goro v baziliko Marije zavetnice s plaščem, ki je ob današnjem Velikem šmarnu cilj popotovanja več tisoč romarjev. Na Ptujski gori jih letno naštejejo več deset tisoč, največ pa prav na današnji praznik Marijinega vnebovzetja. Številni so v baziliki dočakali sončni vzhod, procesije z lučkami in petja Marijinih pesmi pa se je na praznični predvečer udeležilo več kot 700 vernikov. Radijsko razglednico je s Ptujske gore poslala Sara Zmrzlak.
Romi v Prekmurju so v večini rimokatoliki, zato nekateri današnji dan preživijo še posebej praznično. Med 215 hišami na Pušči skoraj ni hiše, ki zunaj ne bi imela bodisi podobe Marije bodisi rožnega venca. Kako verni so Romi v Prekmurju in zakaj častijo prav Marijo?
Na Fužinskem gradu že od leta 1972 deluje Arhitekturni muzej Ljubljana, zadnjih 14 let poznan kot Muzej za arhitekturo in oblikovanje – MAO. V zbirkah muzeja hranijo bogato dediščino arhitekture, oblikovanja in fotografije 20. in 21. stoletja. O širokem naboru tem in področij, ki jih pokriva muzej, govori tudi razstava »Grad – Koncepti, predmeti, prostori«, ki pa se ne osredotoča le na zgodovino Gradu Fužine, ampak na domiseln način predstavlja preteklo dogajanje zadnjih petih stoletij na tem področju ter med njih vpleta tudi elemente sodobnosti. Razstavo je obiskala Lucija Vidergar. Bere Darja Pograjc.
V Katoliški cerkvi obhajajo slovesni praznik Marijino vnebovzetje, ki je pri slovenskih vernicah in vernikih zelo priljubljen. Številni se na ta dan odpravijo v Marijina svetišča k svečanim bogoslužjem, s tem praznikom pa je povezana tudi tradicija blagoslavljanja zelišč. O prazniku in romanjih premišljujeo: direktorica Romarskega urada Brezje Andreja Eržen Firšt; rektor bazilike Marije Pomagaj na Brezjah, pater. dr. Robert Bahčič in pater Toni Brinjovc, župnik, predstojnik in rektor bazilike Marije Zavetnice s plaščem na Ptujski Gori.
Visoke temperature, pomanjkanje padavin in močni vetrovi so najpogostejši naravni vzroki gozdnega požara, zlasti v poletnih mesecih. Dosedanje izkušnje kažejo, da je glavni krivec za tovrstno naravno nesrečo v 80 odstotkih še vedno človek, ki z uporabo tehničnih naprav velikokrat ravna nepremišljeno in se ne zaveda kasnejših posledic. Kako bi ukrepali v primeru požara v neposredni bližini, je Julija Kandare spraševala mimoidoče po ljubjanskih ulicah, odgovore o škodljivih vplivih požara na naše zdravje, pa je poiskala pri docentki doktorici Neni Kopčavar Guček iz ZD Ljubljana. foto: Pexels
V Evropi je težava pomanjkanje zdravil, v Sloveniji že dalj časa hudo primanjkuje zdravila z učinkovino semaglutid v obliki injekcij, ozempic, ki ga potrebujejo sladkorni bolniki, pomaga pa tudi pri hujšanju. Občasno primanjkuje tudi drugih, predvsem starejših, cenejših zdravil. Farmacevtske družbe se namreč vse bolj osredotočajo na draga biološka zdravila, kar pa povečuje finančno breme držav. Letos bomo pri nas za zdravila dali že skoraj milijardo evrov. Narašča tudi njihova poraba, vse več je predpisovanja, na drugi strani pa smo lani zavrgli že skoraj 80 ton zdravil. Danes še lahko dobi zdravilo vsak bolnik, kako pa bo jutri? Helena Lovinčič se je o vsem tem pogovarjala z Jurijem Furstom iz Zavoda za zdravstveno zavarovanje.
Od 14. in 24. avgusta bo v Kranju mednarodni glasbeni festival Jazz Kamp Kranj, ki ga od leta 2004 prirejata Kranjčana, brata Primož in Gregor Grašič. V dvanajstih koncertnih večerih bodo na Pungertu nastopili številni domači in tuji jazzovski glasbeniki; vrhunec festivala bo v soboto, 24. avgusta, na gradu Khislstein z nastopom Big Banda RTV Slovenija z gosti. Več o festivalskem programu je v prispevku Tine Žun povedal Primož Grašič.
13. avgust je mednarodni dan levičarjev, torej ljudi, ki so spretnejši z levico. Teh je na svetu približno 10 odstotkov. In čeprav se danes v šolah ne zahteva, da otroci pišejo samo z desnico, ni bilo vedno tako. Zakaj je nekoč veljalo, da je levica nezaželena, je ob mednarodnem dnevu levičarjev preverila Lana Furlan.
Nocojšnja noč bo za vse ljubitelje astronomije prav posebna. Od poznega večera do zgodnjih jutranjih ur bodo nebo osvetljevali Perzeidi. Z višine 100 kilometrov bodo na Zemljo padali s hitrostjo približno 60 kilometrov na sekundo. Naketere vsako leto znova navdušujejo. O meteorskem dežju se je Julija Kandare pogovarjala z nekdanjim profesorjem fizike na Ljubljanski gimnaziji Jožeta Plečnika in amaterskim astronomom Borisom Khamom, naključne mimoidoče na ljubljanskih ulicah pa je vprašala, ali sploh vedo, za kakšen astronomski pojav gre.
Po podatkih Planinske zveze Slovenije lahko razberemo, da naše planine letno obišče približno več kot milijon in pol planincev ali turistov. Pri nas predvsem v času poletnih počitnic še posebej pridejo do izraza obiski vršacev, tudi tistih najvišjih. Po podatkih Triglavskega narodnega parka se delež tistih, ki so obiskali vrh Triglava, giblje okoli 25 % celotne populacije. Je pravi Slovenec le tisti, ki se je že povzpel na Triglav? Svoje mnenje o tem nam je zaupal gorski vodnik Rok Zalokar. Foto: Stane Klemenc/Bobo
Ob Mednarodnem dnevu mladih, ki ga po zaslugi Organizacije združenih narodov praznujemo 12. avgusta že vse od leta 1999, mladi vsako leto opozorijo na svoje težave in izzive s katerimi se soočajo. Letošnja tema so digitalne inovacije mladih za trajnostni razvoj. Mladostniki v Sloveniji pa ob tem še posebno opozarjajo na neodzivnost in slabo komunikacijo s stani vlade.
Med 12. in 17. avgustom bo v Novem mestu potekal že 24. festival Jazzinty, ki združuje delavnice, skladateljsko nagrado ter večerne koncerte. Rdeča nit letošnjega festivala je povezava med glasbo in plesom, ki sega globoko v preteklost in se v zadnjem obdobju zopet prebuja in prihaja v ospredje. Več o samem festivalu pa je glasbeni urednici Alji Kramar povedala umetniška vodja, Ana Čop.
Jadralec Toni Vodišek je danes postal olimpijski podprvak v formuli kite. Zlato je osvojil Avstrijec Valentin Bontus, bron pa Singapurec Maximilian Mader. Po zlatu judoistke Andreje Leški je to druga kolajna za Slovenijo na letošnjih igrah. Kolikšno težo je pri Vodiškovem srebru igrala dvojna kazen, ki jo je prejel, in zakaj je do nje sploh prišlo? Iz Pariza se nam je javil naš kolega iz športnega uredništva Luka Petrič in pokomentiral aktualno dogajanje na olimpijskih igrah.
Kolesarska steza med Bledom in Bohinjem je zagotovo eden najbolj težko pričakovanih projektov na Gorenjskem. Po prvotnih napovedih naj bi bila Bled in Bohinj z varno kolesarsko povezavo povezana že letos, a se zaradi zapletov pri gradnji skozi Sotesko, to žal ne bo zgodilo. Dela na bohinjski strani so praktično že končana, manjka še nekaj detajlov, zaradi katerih še vedno ostaja zaprta, se pa kljub temu po njej vozi veliko kolesarjev, ki se tako izognejo izjemno nevarni cesti. Kaj se torej dogaja s projektom, ki ga tako željno čakajo domačini, turisti in domala vsi slovenski ljubitelji kolesarstva?
Medtem ko gredo Olimpijske igre počasi h koncu, smo se danes pogovarjali z enim izmed zdravnikov, ki v Parizu skrbijo za naše športnike. Ortopeda, Robija Kelca, je Helena Lovinčič poklicala ravno, ko je s tribune spremljal fantastični nastop naše plezalke, Janje Garnbret. Med drugim je povedal, da so to njegove druge poletne olimpijske igre, za plezalce je namreč skrbel že v Tokiu, da hujšega dela s športniki bi, razen nekaj prehladov in glavobolov. Komentiral pa je tudi kakovost hrane, razmere v reki Seni in organizacijo na splošno.
Neveljaven email naslov