Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vzpostavljena je nacionalna baza mačk in psov krvodajalcev.
Vzpostavljena je nacionalna baza pasjih in mačjih krvodajalcev Tačka daruje
Nacionalna baza pasjih in mačjih krvodajalcev Tačka daruje je projekt štirih veterinark, ki so ugotovile, da prejšnji sistem darovanja ni ustrezen ter lahko pripelje tudi do pogina živali. Veterinarske ambulante so se do zdaj namreč zanašale na svoje stranke, ki so jih v nujnih primerih poklicali, in upale, da se bodo pripravljene odzvati, razlaga Tina Roškar, doktorica veterinarske medicine. Dostop do nacionalne baze, ustanovitev katere je podprla tudi Veterinarska zbornica Slovenije, imajo zdaj vse veterinarske ambulante, ki se vanjo vpišejo. Pokritost s krvodajalci je najboljša v osrednji Sloveniji, zato se še posebej trudijo pridobiti člane iz drugih delov Slovenije.
Podobno kot pri ljudeh je tudi pri živalih darovanje krvi prostovoljno in brezplačno. Ne more pa prav vsak pes ali mačka postati krvodajalec, razlaga Roškarjeva:
“Psi morajo biti težji od 25 kg, zdravi, zaščiteni proti bolham in klopom ter proti klopno prenosljivim boleznim. Tudi kroničnih obolenj ne smejo imeti. Mačke morajo biti notranje, saj so sicer izpostavljene virusom iz okolice. Nočemo pa, da bi te prenesle na prejemnika. Imeti morajo vsaj 5 kg.”
Idealni darovalci pri psih so zaradi svoje konstitucije in značaja hrti. Svojo psičko pasme greyhound je v bazo že vpisala Blažka Ribič. K temu jo je spodbudila izkušnja njenega drugega psa, ki je zaradi zdravstvenih težav nujno potreboval kri. Prvič je bila darovalka njena psica, naslednjič so ji na pomoč priskočili neznanci. Tudi ona je od vpisa v bazo že dobila klic, če bi njena hrtica lahko darovala kri:
“Takrat nisem oklevala. S psičko, ki je sicer malo bolj plašna, ni bilo nobenih težav. Greš v ordinacijo, pobrijejo dlako na vratu, vstavijo iglo v veno, kri nato teče približno 10 min. Skrbnik je lahko ves čas ob psu. Potem vrat obvežejo, pes dobi še kakšen priboljšek in gre domov. Tisti dan sva šli na malo krajši sprehod, naslednji dan pa je že bilo enako kot prej. Le zaplata gole kože na vratu te še nekaj časa spominja, da je opravila res odlično delo.
Da odvzem krvi ne pusti večjih posledic na zdravju psov in mačk, pravi tudi veterinarka, ki pojasnjuje, da na dan odvzema krvi potrebujejo le nekoliko več hrane in manj fizične dejavnosti.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Vzpostavljena je nacionalna baza mačk in psov krvodajalcev.
Vzpostavljena je nacionalna baza pasjih in mačjih krvodajalcev Tačka daruje
Nacionalna baza pasjih in mačjih krvodajalcev Tačka daruje je projekt štirih veterinark, ki so ugotovile, da prejšnji sistem darovanja ni ustrezen ter lahko pripelje tudi do pogina živali. Veterinarske ambulante so se do zdaj namreč zanašale na svoje stranke, ki so jih v nujnih primerih poklicali, in upale, da se bodo pripravljene odzvati, razlaga Tina Roškar, doktorica veterinarske medicine. Dostop do nacionalne baze, ustanovitev katere je podprla tudi Veterinarska zbornica Slovenije, imajo zdaj vse veterinarske ambulante, ki se vanjo vpišejo. Pokritost s krvodajalci je najboljša v osrednji Sloveniji, zato se še posebej trudijo pridobiti člane iz drugih delov Slovenije.
Podobno kot pri ljudeh je tudi pri živalih darovanje krvi prostovoljno in brezplačno. Ne more pa prav vsak pes ali mačka postati krvodajalec, razlaga Roškarjeva:
“Psi morajo biti težji od 25 kg, zdravi, zaščiteni proti bolham in klopom ter proti klopno prenosljivim boleznim. Tudi kroničnih obolenj ne smejo imeti. Mačke morajo biti notranje, saj so sicer izpostavljene virusom iz okolice. Nočemo pa, da bi te prenesle na prejemnika. Imeti morajo vsaj 5 kg.”
Idealni darovalci pri psih so zaradi svoje konstitucije in značaja hrti. Svojo psičko pasme greyhound je v bazo že vpisala Blažka Ribič. K temu jo je spodbudila izkušnja njenega drugega psa, ki je zaradi zdravstvenih težav nujno potreboval kri. Prvič je bila darovalka njena psica, naslednjič so ji na pomoč priskočili neznanci. Tudi ona je od vpisa v bazo že dobila klic, če bi njena hrtica lahko darovala kri:
“Takrat nisem oklevala. S psičko, ki je sicer malo bolj plašna, ni bilo nobenih težav. Greš v ordinacijo, pobrijejo dlako na vratu, vstavijo iglo v veno, kri nato teče približno 10 min. Skrbnik je lahko ves čas ob psu. Potem vrat obvežejo, pes dobi še kakšen priboljšek in gre domov. Tisti dan sva šli na malo krajši sprehod, naslednji dan pa je že bilo enako kot prej. Le zaplata gole kože na vratu te še nekaj časa spominja, da je opravila res odlično delo.
Da odvzem krvi ne pusti večjih posledic na zdravju psov in mačk, pravi tudi veterinarka, ki pojasnjuje, da na dan odvzema krvi potrebujejo le nekoliko več hrane in manj fizične dejavnosti.
Korona kriza je prinesla spoznanje, da moramo za večjo stopnjo samooskrbe s hrano povečati rastlinsko proizvodnjo. To pa bi lahko dosegli z več znanja in tudi z uporabo sodobnih tehnologij, s katerimi prihranimo čas, zmanjšamo izgube pridelkov, zmanjšamo stroške proizvodnje in obenem zmanjšamo vpliv na okolje. Eno od orodij, ki se po svetu že s pridom uporablja v kmetijstvu, so t.i. droni oz. brezpilotni letalniki, s pomočjo katerih pridobimo podatke o tem, kaj se dogaja z rastlinami na poljih.
V Radečah po letu in pol v teh dneh zaključujejo projekt Stara šola za nove ideje, v katerem sta občina Radeče in zavod KTRC s partnerji obnovila in društvom namenila nekdanji objekt šole. Skozi mehke vsebine s partnerji je ta zaživela v duhu aktivnega sodelovanja lokalnega prebivalstva in ohranjanja naravnih in kulturnih ter tudi kulinaričnih znamenitosti doline Sopote, ki skriva številne naravne in kulturne bisere, vredne ogleda.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Junij je mesec, ko po celem svetu potekajo parade ponosa. Slednje bodo zaradi epidemije koronavirusa letos potekale drugače. V nekaterih mestih so jih odpovedali, spet v drugih jih bodo izvedli. Slovenska povorka je prestavljena na september, do konca junija pa bo v atriju Mestne hiše na ogled pregledna multimedijska razstava, ki obeležuje 20 let parade ponosa v Ljubljani.
Zaradi sicer že preklicane epidemije po pojavu novega korona virusa še vedno ostajajo zaprti številni maloobmejni prehodi s Hrvaško. To še posebej greni življenje domačinom, ki iz ene v drugo državo hodijo v službo, imajo na obeh straneh sorodnike ali celo otroke v vrtcih. Med najbolj prizadetimi je majhna in demografsko ogrožena občina Osilnica, kjer je stiskam ljudi prisluhnil Marko Škrlj.
Statistični izračun pokaže, da srčni infarkt doživi vsak dan skoraj 11 ljudi in tako je bilo tudi letos v času corona epidemije. Zaradi strahu pred okužbo in neprepoznavanja opozorilnih znakov marsikdo ni pravočasno poiskal zdravniške pomoči. Ena takšnih je tudi naša sogovornica. Ker je bila športnica, zdrava, stara le 42 let, niti pomislila ni, da bi lahko bilo z njenim srcem kaj narobe. Srčni infarkt je doživela praktično na vrhuncu epidemije.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Pogovarjali smo se z dvema zasebnima zdravnicama, ki sta na vrhuncu epidemije pri nas ponudili svojo pomoč »pro bono« svojim preobremenjenim kolegom tako v bolnišnici kot tudi v zdravstvenem domu. Svojo specialistično ginekološko ambulanto sta zaprli, tako kot se je zaprl večji del zdravstva in sledili sta pozivom – stopimo v krizi skupaj! Vendar kljub potrebam njune pomoči niso nikjer sprejeli. Obrnili sta se na desetine naslovov, klicali svoje kolege, se obrnili na ministrstvo, na zdravniško zbornico, na ZZZS, vse zaman. In kaj je bila ovira? Okorelost zdravstvenega sistema! Helena Lovinčič.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Do konca meseca je podaljšano subvencioniranje čakanja na delo na domu; poleg tega lahko delodajalci zaprosijo za subvencijo skrajšanega delovnega časa. A vsakič znova se najdejo delodajalci, ki izkoriščajo sistem.
Junij na Prvem ob nedeljah popoldne na radijske valove vrača narodno-zabavno glasbo in oživlja projekt "Koncert iz naših krajev". Smo pa malo predrugačili ime in sicer v "Poletni koncerti iz naših krajev". V nedeljskem jutru, pred prvo od štirih oddaj, glasbeni urednik Tomaž Guček in voditelj oddaj Milan Krapež razmišljata o pomembnosti ohranjanja tovrstne glasbene tradicije.
Kakšne so razvojne možnosti kulturno-kreativnega sektorja? Ta v Sloveniji zaposluje sedem odstotkov delavcev, ki ustvarjajo nadpovprečno bruto dodano vrednost. Kulturno-kreativni sektor je v letu 2017 ustvaril skoraj tri milijarde prihodkov od prodaje oziroma 2,7 odstotka prihodkov celotnega slovenskega gospodarstva, kar je več od kemične industrije. V kolikšni meri je epidemija sektor že prizadela in kolikšna bo po ocenah ekonomistov v prihodnjih mesecih brezposelnost njegovega najranljivejšega dela – samozaposlenih in prekarnih delavcev? To so bila vprašanja, o katerih so razmišljali v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani, kjer so predstavili prvo celovito statistično analizo kulturnega in kreativnega sektorja v Sloveniji ter raziskavo položaja delavcev v obdobju koronavirusne bolezni 19.
Ob današnjem svetovnem dnevu varstva okolja organizacija združenih narodov poziva k ohranjanju biodiverzitete. Slednje je tesno povezano z velikimi naravnimi katastrofami kot tudi z aktualno zdravstveno krizo zaradi pandemije koronavirusa, ki nas je opomnila, kako dragoceni so osnovni gradniki življenja: dostop do pitne vode in kvalitetne hrane, čist zrak, bogati in zdravi gozdovi, in kako pomembno je, da lahko naše ključne ekosisteme tudi zaščitimo pred uničujočimi posegi.
Projekti zbiranja starih hišnih imen že od leta 2009 potekajo na območju Gorenjske. Aktivnosti so delno financirane s strani Evropske unije preko programa LEADER in občin, cilj projekta, ki ga vodi Razvojna agencija Zgornje Gorenjske pa je izdelava čim bolj popolnega in strokovno utemeljenega nabora hišnih imen v izbranih naseljih vključenih občin .Do zdaj so v projektu raziskali že 350 naselij v 22 občinah in popisali več kot 11.500 imen . A projekt se , kljub temu, da je osnovna ciljna regija že raziskana , širi in trenutno že potekajo nove delavnice v nekaterih ob ljubljanskih občinah. Romana Erjavec.
Otroci se na nasilje odzivajo zelo različno. Mnogi so zelo prestrašeni, se zaprejo vase, umaknejo, pojasnjuje Katja Zabukovec Kerin iz Društva za nenasilno komunikacijo:
Zveza društev slepih in slabovidnih obeležuje v letošnjem letu 100 let organiziranega delovanja slepih in slabovidnih v Sloveniji. V tem tednu, ki je že tradicionalno posvečen slepim in slabovidnim, so v Zvezi pripravili različne dejavnosti, da bi videče ozaveščali o potrebah in prilagoditvah slepih in slabovidnih ljudi in o njihovih težavah, s katerimi se srečujejo v vsakodnevnih situacijah. Prispevek Petre Medved.
Zaprte meje med državami so onemogočile družinske, gospodarske, politične, kulturne in druge stike. Ne preseneča, da so k njihovem odpiranju najglasneje pozivali prav Slovenci, ki živijo v sosednjih državah in imajo tesne čezmejne vezi. Predsednik društva koroških slovenskih pravnikov Rudi Vouk je Avstriji očital protekcionistično in protievropsko politiko. Zaprta meja pa bi, po njegovem, kršila tudi ustavno pravico slovenske narodne skupnosti. In kako komentira odprtje meje?
Za razliko od Benetk Firence ne živijo samo od turizma, toda škodo minulih mesecev kljub temu računajo v milijardah. Mesto ob Arnu lahko v teh dneh ponudi gostom ravno pravšnjo obljudenost – v tamkajšnjih muzejih pa nobene gneče. Niti v Uffizih, ki so jih odprli danes, na prvi dan sprostitve gibanja med italijanskimi deželami. Deželno mejo je prestopil tudi naš dopisnik Janko Petrovec.
Sogovorniki s treh kraških turističnih destinacij, ki so se nujnosti povezovanja turističnih ponudnikov začeli zavedati že pred časom in se pred štirimi leti povezali v »Trio kraških znamenitosti«: Janko Boštjančič, direktor Parka vojaške zgodovine, Borut Kokalj iz Parka Škocjanske jame in direktor Holdinga Kobilarna Lipica Matej Oset.
Neveljaven email naslov