Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
"Pojem izrednega dogodka obsega večje ali manjše naravne nesreče pa tudi vojno stanje. To so vsi tisti primeri, v katerih uporabljamo sistem javnega alarmiranja," razloži Boštjan Tavčar, vodja Centra za obveščanje Republike Slovenije. S sistemom danes upravljajo klicni centri št. 112, odredijo jih lahko župani, gasilci in poveljniki enot v primeru reševanja. V nedeljskem jutru na Prvem smo govorili tudi o zakloniščih - največjega in najstarejšega v Ljubljani smo celo obiskali. Podrobneje smo spoznali tudi evropski projekt Direct, ki pomaga pri osveščanju na področju pripravljenosti na izredne dogodke.
Poznate javni alarmni sistem? Veste, kje v vašem kraju se nahaja javno zaklonišče?
“Pojem izrednega dogodka obsega naravne nesreče pa tudi vojno stanje. To so vsi tisti primeri, v katerih uporabljamo sistem javnega alarmiranja,” razloži Boštjan Tavčar, vodja Centra za obveščanje Republike Slovenije. S sistemom danes upravljajo klicni centri številke 112, odredijo pa jih lahko župani, gasilci in poveljniki enot v primeru reševanja.
Nekoč so bile sirene motorne, danes so elektronske. Omogočajo tudi govorna sporočila in tihi preizkus. Ko bomo sistem prenovili v celoti, bodo odpadli mesečni preizkusi siren vsako prvo soboto v mesecu ob 12. uri.
Leta 1996 so število alarmov zmanjšali. Trije glavni alarmni znaki:
Če zaslišite alarm, vključite radio ali televizijo in spremljajte obvestila o nevarnostih.
Največje in najstarejše javno zaklonišče se nahaja pod Grajskim gričem, glavni vhod vanj je levo od predorske cevi. Zadnja sanacijsko-vzdrževalna dela so bila izvedena leta 2015, tako da je zaklonišče primerno za uporabo. Višji referent z Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo Mestne občine Ljubljana Uroš Jasenc pove, da imajo “enote za uporabo in vzdrževanje zaklonišč, ki so sestavljene predvsem iz prebivalcev iz neposredne bližine, kjer se nahaja zaklonišče.” Ti posamezniki skrbijo, da so zaklonišča 24 ur pred samim dogodkom pripravljena na uporabo.
Pripelje se ustrezna osebna oprema za oskrbo ljudi, od podmetačev do spalnih vreč, odej, primerne zaloge hrane, pitne vode. Usposobijo se začasna kemična stranišča.
Zaklonišče lahko sprejme 611 oseb. Ko je številka dosežena, se zaklonišče zapre, pove Luka Novak, svetovalec na Oddelku za zaščito, reševanje in civilno obrambo Mestne občine Ljubljana.
To je zaradi zalog pitne vode, hrane in zaradi tehničnih karakteristik prezračevalnih in filtracijskih naprav. To je res tista najvišja možna številka tudi glede na površino objekta, ležišč, sanitarij. Skratka, da so primerni življenjski pogoji.
Množičnih akcij NNNP, s katerimi so jugoslovanske oblasti ljudi pripravljale na najhujše, danes ni več. Imamo pa pobude in projekte, ki prav tako pripomorejo k boljši osveščenosti. Črna gora, Češka in Slovenija sodelujejo v evropskem projektu Direct, ki je namenjen prav temu “da se javnost zave posameznih nevarnosti in ve približno na kakšen način odreagirati,” razloži strokovni sodelavec pri projektu Miran Štular.
En del ozaveščanja je namenjen predvsem šolski mladini, drugi del pa javnim ustanovam. Tretji del je namenjen specifičnim treningom raznih dejavnosti poklicnih gasilcev in drugih enot, ki se odzovejo kot posredovalci pri nesrečah.
Projekt traja dve leti, zaključil se bo 1. januarja 2019. Pomeni pa ogromno izkušenj za vse sodelujoče, tako otroke kot zaposlene in obiskovalce javnih institucij, pa tudi za dežurne službe, ki skrbijo za našo varnost ob potresih, požarih in poplavah.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
"Pojem izrednega dogodka obsega večje ali manjše naravne nesreče pa tudi vojno stanje. To so vsi tisti primeri, v katerih uporabljamo sistem javnega alarmiranja," razloži Boštjan Tavčar, vodja Centra za obveščanje Republike Slovenije. S sistemom danes upravljajo klicni centri št. 112, odredijo jih lahko župani, gasilci in poveljniki enot v primeru reševanja. V nedeljskem jutru na Prvem smo govorili tudi o zakloniščih - največjega in najstarejšega v Ljubljani smo celo obiskali. Podrobneje smo spoznali tudi evropski projekt Direct, ki pomaga pri osveščanju na področju pripravljenosti na izredne dogodke.
Poznate javni alarmni sistem? Veste, kje v vašem kraju se nahaja javno zaklonišče?
“Pojem izrednega dogodka obsega naravne nesreče pa tudi vojno stanje. To so vsi tisti primeri, v katerih uporabljamo sistem javnega alarmiranja,” razloži Boštjan Tavčar, vodja Centra za obveščanje Republike Slovenije. S sistemom danes upravljajo klicni centri številke 112, odredijo pa jih lahko župani, gasilci in poveljniki enot v primeru reševanja.
Nekoč so bile sirene motorne, danes so elektronske. Omogočajo tudi govorna sporočila in tihi preizkus. Ko bomo sistem prenovili v celoti, bodo odpadli mesečni preizkusi siren vsako prvo soboto v mesecu ob 12. uri.
Leta 1996 so število alarmov zmanjšali. Trije glavni alarmni znaki:
Če zaslišite alarm, vključite radio ali televizijo in spremljajte obvestila o nevarnostih.
Največje in najstarejše javno zaklonišče se nahaja pod Grajskim gričem, glavni vhod vanj je levo od predorske cevi. Zadnja sanacijsko-vzdrževalna dela so bila izvedena leta 2015, tako da je zaklonišče primerno za uporabo. Višji referent z Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo Mestne občine Ljubljana Uroš Jasenc pove, da imajo “enote za uporabo in vzdrževanje zaklonišč, ki so sestavljene predvsem iz prebivalcev iz neposredne bližine, kjer se nahaja zaklonišče.” Ti posamezniki skrbijo, da so zaklonišča 24 ur pred samim dogodkom pripravljena na uporabo.
Pripelje se ustrezna osebna oprema za oskrbo ljudi, od podmetačev do spalnih vreč, odej, primerne zaloge hrane, pitne vode. Usposobijo se začasna kemična stranišča.
Zaklonišče lahko sprejme 611 oseb. Ko je številka dosežena, se zaklonišče zapre, pove Luka Novak, svetovalec na Oddelku za zaščito, reševanje in civilno obrambo Mestne občine Ljubljana.
To je zaradi zalog pitne vode, hrane in zaradi tehničnih karakteristik prezračevalnih in filtracijskih naprav. To je res tista najvišja možna številka tudi glede na površino objekta, ležišč, sanitarij. Skratka, da so primerni življenjski pogoji.
Množičnih akcij NNNP, s katerimi so jugoslovanske oblasti ljudi pripravljale na najhujše, danes ni več. Imamo pa pobude in projekte, ki prav tako pripomorejo k boljši osveščenosti. Črna gora, Češka in Slovenija sodelujejo v evropskem projektu Direct, ki je namenjen prav temu “da se javnost zave posameznih nevarnosti in ve približno na kakšen način odreagirati,” razloži strokovni sodelavec pri projektu Miran Štular.
En del ozaveščanja je namenjen predvsem šolski mladini, drugi del pa javnim ustanovam. Tretji del je namenjen specifičnim treningom raznih dejavnosti poklicnih gasilcev in drugih enot, ki se odzovejo kot posredovalci pri nesrečah.
Projekt traja dve leti, zaključil se bo 1. januarja 2019. Pomeni pa ogromno izkušenj za vse sodelujoče, tako otroke kot zaposlene in obiskovalce javnih institucij, pa tudi za dežurne službe, ki skrbijo za našo varnost ob potresih, požarih in poplavah.
Bernarda Jurič je ponosna, da ji je 27. avgusta letos kot prvi Slovenki in prvi iz Slovenije uspelo prekolesariti najtežjo gorsko kolesarsko dirko na svetu The Silk Road Mountain Race, na kateri je premagala 1900 kilometrov in več kot 34.000 višinskih metrov prek številnih prelazov.
Kaj je tatu? Neizbrisana podoba, znak na koži, ki nekaterim pomeni zgolj okrasje, drugim izražanje sebe, tretjim pa obrt. V zadnjih letih so tetovaže doživele velik porast, zdi se, da ima že skoraj vsak vsaj eno, pa kljub temu, vemo Slovenci čisto vse o tatujih? Več v prispevku Lane Furlan, ki ga je prebrala Lucija Fatur.
Pet septembrskih četrtkov bo v oddaji Lahko noč, otroci na sporedu pet novih slovenskih pravljic za boljši jutri. Nov cikel pravljic otroke uči odgovornega odnosa do okolja in jih spodbuja k ponovni uporabi starih predmetov, oblačil in hrane. Pravljice slovenskih avotrjev bodo premierno zaživele v interpretaciji priznanih dramskih igralcev vsak četrtek v septembru ob 19.45 na Prvem programu Radia Slovenija v sodelovanju z A1 Slovenija. Lahkonočnice v oddaji Lahko noč, otroci! bodo vsakokrat na sporedu na radijskem programu v živo in v video prenosu na spletni strani in FB strani Prvega programa Radia Slovenija. Več v pogovoru z režiserko avdio in video prenosa Špelo Kravogel.
Ob prvem šolskem dnevu smo na pogovor o 'brezplačni' šoli, težavah v slovenskem šolstvu in sodelovanju staršev s šolo povabili Laro Romih, predsednico Zveze aktivov svetov staršev Slovenije in mamo treh šolajočih se otrok.
Začenja se novo šolsko leto za osnovnošolce in dijake, v šolske klopi bo prvič sedlo tudi nekaj manj kot 21 tisoč prvošolk in prvošolcev. Ti so še posebej ranljivi udeleženci v prometu in policija je tudi letos okrepila nadzor prometa v okolici šol in vrtcev. Govorili smo z Ivanom Kapunom, vodjo sektorja prometne policije na Generalni policijski upravi, in upokojenim inštruktorjem varne vožnje Brankom Leganom.
Pogovor z radijskim novinarjem in odličnim poznavalcem Tomažem Gerdenom ob smrti zadnjega sovjetskega voditelja Mihaila Gorbačova in obletnici smrti princese Diane.
Na Jakopičevem sprehajališču v Tivoliju v Ljubljani si lahko do 17. oktobra ogledate razstavo Vse je v naših rokah. Razstava, ki jo je pripravila Hiša znakovnega jezika Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije, predstavlja izzive izgube sluha ter izpostavlja največje dosežke v 90-letni zgodovini gluhe skupnosti pri nas. Več o razstavi v prispevku Petre Medved.
Ena vročih tem tega poletja je bila napoved o obveznem digitalnem vodenju evidence delovnega časa – poenostavljeno rečeno »štempljanje«. Ministrstvo za delo je dopolnilo zakonodajo s tega področja – glavni povod pa številne kršitve s tega področja. Delovna inšpekcija ugotavlja, da je največ kršitev v gradbeništvu, v trgovini ter v gostinstvu in hotelirstvu.
Italijanska pokrajina Salento, ki leži na 'peti' italijanskega škornja, slovi po peščenih plažah in taranti. Gre za glasbo in ples, ki naj bi nekoč zdravila ponorele zaradi pika strupene tarantele. Obnorelih tudi danes ne manjka – a le zaradi festivala Noč tarante, ki je minuli konec tedna tja že petindvajsetič privabil na sto tisoče ljubiteljev, pa tudi italijanske in svetovne zvezdnike. Na najbolj množičnem etno dogodku v Evropi je bil Janko Petrovec.
Pomanjkanje nastanitev ni prisotno zgolj na zasebnem trgu, z njim se soočajo tudi študentskih domovi. V Ljubljani se je za bivanje v študentskem domu v prihodnjem študijskem letu tako vpisalo 2000 več študentov od razpoložljivih postelj. O velikem presežku prijav poročajo tudi z obale. Najmanj problematične pa so razmere v Mariboru, a tudi tu poročajo o trendu večanja števila prijav.
Slovenija velja za državo s pestrim naborom festivalov vseh žanrov, saj ima skoraj vsak večji kraj vsaj enega. Letos so se prvič po dveh letih ponovno zvrstili različni festivali brez omejitev, kjer lahko spremljamo vrhunske glasbene ustvarjalce, umetniške kreativce, okusimo kulinariko in odkrivamo slovensko tradicijo. Kako je obdobje karantene vplivalo na organizatorje, nastopajoče in na udeležence festivalov v prispevku Lane Furlan, ki ga prebrala Lucija Fatur.
Letošnje ekstremno sušno leto tudi Triglavskemu ledeniku ni bilo naklonjeno. Najbolj sveža novice izpod Triglava nam je zaupal dr. Jure Tičar, ki se je tam mudil v tem tednu skupaj s kolegi z Geografskega inštituta Antona Melika ZRC SAZU. Raziskovali so podledeniške karbonatne sedimente, ki jih je umikajoči se ledenik razkril. Njihova prisotnost pa nakazuje, da se vse od konca zadnje ledene dobe pred 10 000 leti Triglavski ledenik še nikoli ni stalil. Redne letne meritve njegovega obsega bodo sicer – tako kot vsako leto - opravili konec septembra.
RTV Slovenija je v četrtek v sodelovanju z Gasilsko zvezo Slovenije pripravila posebno dobrodelno oddajo Stopimo skupaj za slovenske gasilce, v kateri so zbirali sredstva za nakup nove gasilske opreme. Med oddajo so po podatkih MMC RTVSLO zbrali 790.915 evrov. Jure K. Čokl je poklical poveljnika GZS Francija Petka in ga vprašal, ali je pričakoval tak odziv in kako se GZS pripravlja na morebitne podobne požare v prihodnosti.
Epidemija covida-19 je vplivala na mnogo sfer naše družbe. Med drugim je pustila negativne posledice na duševnem zdravju mnogih ljudi. Kljub težavam pa naše zdravstvo še vedno ni prilagojeno na soočanje s temi težavami. Čakalne vrste so namreč še vedno dolge, prav tako pa nimamo zakona oziroma licenc, ki bi opredeljevale, kdo lahko zdravi duševne težave in kdo ne. Tako mnogi nasedejo tudi neprimernemu zdravljenju.
Ob premieri novega slovenskega avtorskega pop-rock muzikala Povodni mož, se glasbena urednica Alja Kramar pogovarja z avtorjema, glasbenico Neisho in besedilopiscem Ambrožem Kvartičem.
O digitalnih tehnologijah v kmetijstvu smo se v našem mobilnem studiu v Gornji Radgoni pogovarjali s tremi uglednimi strokovnjaki, in sicer s profesorjem Matjažem Mihljem iz katedre za merjenja in robotiko na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko, doktorjem Petrom Berkom z mariborske Fakultete za kmetijstvo in biosistemske vede ter Tilnom Gošnjakom iz podjetja PEK Automotive.
V terenskem studiu v Gornji Radgoni se nam je pridružil tudi kleni kmet Franc Štih iz Noršincev. Štihova kmetija je ena največjih pridelovalk pšenice pri nas. Gospod Franc pravi, da bi moral kmet za kilogram pšenice dobiti toliko kot stane žemlja in da bi bila lahko Slovenija samooskrbna, če bi država bolj prisluhnila kmetu in mu namesto subvencij raje pošteno plačala za pridelke. Štihovi so specializirani za poljedelstvo, vse bolj pa se usmerjajo tudi v pridelavo vrtnin, tudi čebule, ki jo prav tako uvažamo. Kot pravi Franc, si pri pridelavi pomagajo z najsodobnejšo kmetijsko mehanizacijo in v zadnjem času celo z dronom.
Med 18. in 28. avgustom 2022 bo v starem mestnem jedru Kranja potekal že 19. Jazz kamp Kranj, ki ga organizirata džezovski kitarist Primož Grašič in trobentač Gregor Grašič. Festivalski program bo tudi letos zelo raznolik, obeta se namreč kar enajst koncertov. Tradicionalno med uvodne dogodke Jazz Kampa Kranj spada tudi fotografska razstava, ki je na ogled od 17. avgusta v Cafe Galeriji Pungert.
Dr. Renata Salecl, mednarodno uveljavljena sociologinja in filozofinja, se je pred kratkim vrnila iz Južne Amerike. V Argentini so namreč letos prevedli dve njeni knjigi, Strast do nevednosti in Tiranija izbire, lani pa knjigo Tek na mestu. Predstavljala jih je na enem največjih festivalov neodvisnih založnikov špansko govorečih držav. Z dr. Salecl se je o tem dogodku in splošnem stanju v Argentini pogovarjala Darja Groznik.
Slovenska ekipa s štirimi dijaki se je danes vrnila iz Indonezije, kjer je ob strogih zdravstvenih varnostnih ukrepih potekala 34. mednarodna računalniška olimpijada. Poleg omembe je Slovenija letos prvič prejela tudi zlato odličje. Benjamin Bajd je v preteklih letih na tovrstnem tekmovanju že dosegel 2 bronasti in srebrno odličje, letos pa je bil med najboljšimi in je prejel zlato.
Neveljaven email naslov