Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tudi tokrat lobiranje oblikovalo sporno reguliranje spleta in ga pripeljalo pred evropske poslance
Evropska unija spreminja avtorsko pravo. To je sicer nujno potrebno, saj avtorsko pravo ni dobro prilagojeno digitalnemu okolje, vendar nova direktiva o avtorskem pravu ogroža obstoj interneta kot ga poznamo. Člani odbora za pravne zadeve so včeraj v Bruslju potrdili to novo direktivo, o njej bodo morali odločati še evropski poslanci, to bodo storili na julijski ali septembrski seji. Direktiva je kratka, najbolj sporna sta 11. člen, ki omejuje linkanje oz. objavljanje povezav na druge spletne vsebine, in 13. člen, ki omogoča cenzuro memov, parodij, prezentzacij in citatov iz drugih vsebin. Žiga Vrtačič z Inštituta Danes je nov dan opozarja:
“Predvsem je zelo očitno, da gre za člena, ki nista zares v stiku z realnostjo in da je zelo jasno, da si tisti, ki so jih predlagali, ne predstavljajo, kako jih implementirati in kakšne posledice prinašajo.”
Sporna sta tudi 3. in 4. člen, ki se nanašata na rudarjenje podatkov in intelektualno lastnino v izobraževanju. Maja Bogataj Jančič z Inštituta za Intelektualno lastnino, ki že vrsto let opozarja na neprilagojenost avtorskega prava z internetom, pa meni, da je tako kot v primeru spornega sporazuma ACTA, direktiva nastala netransparentno.
“Problem je v tem, da svet in evropski parlament skupaj s komisijo stopijo v trialog. In državljani vstopimo v igro v tej zadnji fazi, ko je praktično že vse odločeno.”
Po mnenju obeh sogovornikov, še ni vse izgubljeno. Tako kot je padla ACTA, lahko pade tudi ta direktiva. Tukaj lahko oddate svoj podpis pod peticijo, ki jo bo Inštitut Danes je nov dan posredoval slovenskim poslancem v Evropskem parlamentu.
4435 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Tudi tokrat lobiranje oblikovalo sporno reguliranje spleta in ga pripeljalo pred evropske poslance
Evropska unija spreminja avtorsko pravo. To je sicer nujno potrebno, saj avtorsko pravo ni dobro prilagojeno digitalnemu okolje, vendar nova direktiva o avtorskem pravu ogroža obstoj interneta kot ga poznamo. Člani odbora za pravne zadeve so včeraj v Bruslju potrdili to novo direktivo, o njej bodo morali odločati še evropski poslanci, to bodo storili na julijski ali septembrski seji. Direktiva je kratka, najbolj sporna sta 11. člen, ki omejuje linkanje oz. objavljanje povezav na druge spletne vsebine, in 13. člen, ki omogoča cenzuro memov, parodij, prezentzacij in citatov iz drugih vsebin. Žiga Vrtačič z Inštituta Danes je nov dan opozarja:
“Predvsem je zelo očitno, da gre za člena, ki nista zares v stiku z realnostjo in da je zelo jasno, da si tisti, ki so jih predlagali, ne predstavljajo, kako jih implementirati in kakšne posledice prinašajo.”
Sporna sta tudi 3. in 4. člen, ki se nanašata na rudarjenje podatkov in intelektualno lastnino v izobraževanju. Maja Bogataj Jančič z Inštituta za Intelektualno lastnino, ki že vrsto let opozarja na neprilagojenost avtorskega prava z internetom, pa meni, da je tako kot v primeru spornega sporazuma ACTA, direktiva nastala netransparentno.
“Problem je v tem, da svet in evropski parlament skupaj s komisijo stopijo v trialog. In državljani vstopimo v igro v tej zadnji fazi, ko je praktično že vse odločeno.”
Po mnenju obeh sogovornikov, še ni vse izgubljeno. Tako kot je padla ACTA, lahko pade tudi ta direktiva. Tukaj lahko oddate svoj podpis pod peticijo, ki jo bo Inštitut Danes je nov dan posredoval slovenskim poslancem v Evropskem parlamentu.
Sirski novinar Firas Fayyad je bil prvič aretiran, ker je pozival ljudi, naj postanejo »državljanski novinarji«. Drugič je bil aretiran na letališču, ker je snemal film o Bašarju Al Asadu. Fayyadovo do oblasti kritično delo ga je privedlo do tega, da so mu nekega dne na glavo poveznili vrečo in ga odpeljali v podzemni pripor, kjer so ga več mesecev pretepali in zasliševali. Spor z oblastjo ga je prisilil k begu iz domovine, ki jo je zapustil peš. Zakaj Firas ne verjame v poročanje v številkah, naj gre za begunsko krizo ali diktatorske režime? Zakaj nastajajo razlike v poročanju o terorističnih pobojih v Parizu in terorističnih napadih v Bejrutu? Na ta in mnoga druga vprašanja Darje Pograjc je sirski novinar odgovarjal v intervjuju.
Z ministrico za zdravje smo se pogovarjali o aktualnih temah; zakaj je Baričič padel, so ga pokopale njegove izjave ali pa politična kuhinja? Do poletja obljublja skrajšanje čakalnih dob vsaj na tiste najbolj boleče, kot so na primer operacija kolena. Kako rešiti trenutno hudo krizo, ki jo ima Mariborski UKC zaradi pomanjkanja anesteziologov – če ne drugače tudi z uvozom tujih zdravnikov in sposojanjem anesteziologov iz drugih bolnišnic. Med drugim pa tudi o tem, kako daleč je s pripravo zdravstvene reforme. Z ministrico Milojko Kolar se je pogovarjala Helena Lovinčič.
‘Mednarodna alpinistična odprava Kishtwar 2015, ki so jo sestavljali Slovenca Urban Novak in Marko Prezelj (oba AO PD Kamnik), Američan Hayden Kennedy in Francoz Manu Pellissier, je oktobra kot prva uspela preplezati zahtevno vzhodno steno Cerro Kishtwarja (6173 m), markantnega vrha v indijskem Kašmirju, ki je zaradi svoje podobnosti dobil ime po bolj znanem Cerro Torreju v Patagoniji. Tehnično izjemno zahteven vzpon, ki so ga ocenili z ED+, kar je povišana najvišja stopnja francoske šeststopenjske lestvice, je nov vrhunski alpinistični dosežek v Himalaji.‘, je zapisano v poročilu o odpravi Kishtwar 2015 v poročilu Planinske zveze Slovenije. Slovenski alpinisti so znova dokazali, da jim v svetovnem merilu le redko kdo lahko konkurira. Urban Novak in Marko Prezelj bosta nekaj minut po 12. uri gosta v studiu Prvega – Informativnega programa, kjer bosta predstavila svoj zadnji dosežek, ki bo brez dvoma znova močan adut na izboru za prestižne Zlate cepine. Z gostoma se bo v studiu pogovarjal Jure K. Čokl
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Družabna omrežja na svetovnem spletu so v petek zvečer preplavila sporočila o teroristični napadih v Parizu. Zelo hitro po tragičnih dogodkih so ljudje z vsega sveta začeli izražati sožalja in solidarnost s Francozi. Francoska zastava je obarvala pročelja stavb, fotografije so se množično delile po družabnih omrežjih, ljudje so si jo prilepili na profilne slike. O dogajanju na družabnih omrežjih se je Urška Henigman na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani pogovarjala s komunikologoma doktorjem Jernejem Amonom Prodnikom in doktorjem Ilijo Tomaničem Trivundžo.
Teroristični dogodki tovrstnih razsežnosti so povzročeni z namenom. Kaj želi Evropski Uniji sporočiti Islamska država, v pogovoru s Tanjo Starič razmišlja profesor s fakultete za varnostne vede dr. Branko Lobnikar.
Ameriški predsednik Barack Obama se je že ponoči po našem času odzval na dogodke v Parizu in povedal, da napadi pomenijo napada na vrednoste civiliziranega sveta. Nekaj ur kasneje tudi v Združenih državah Amerike zaskrbljeno spremljajo dogajanje na Stari celini. Kakšni so odzivi ameriške javnosti in administracije, Tomaž Gerden sprašuje dopisnika Edvarda Žitnika.
Po prvem šoku se države v Evropski uniji sprašujejo, kaj teroristični napadi pomenijo za varnost celine in posameznih držav. Tanja Starič se je pogovarjala s strokovnjakom za nacionalno varnost doktorjem Iztokom Prezljem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V pogovoru s Tanjo Starič dr. Aleš Bučar Ručman ramišlja o posledicah, ki jih lahko imajo napačne razlage dogodkov v Parizu.
Državni sekretar Boštjan Šefic se je odzval na teroristične napade v Parizu.
Strokovnjak za varnostna vprašanja Klemen Grošelj v pogovoru z Natašo Mulec razmišlja o varnostno-obrambnih vidikih napadov v Parizu.
Zunanji minister Karl Erjavec se je v pogovoru z Natašo Mulec čustveno odzval na dogodke v Parizu.
V pogovoru z Matejem Šurcem bruseljski dopisnik razmišlja o širših posledicah terorističnih napadov v Parizu.
14 november je dan slovenskeg znakovnega jezika. Kot jezik sporazumevanja ga uporablja 978 gluhih. O tem, kakšne zakonitosti veljajo za naš znakovni jezik, se je Petra Medved pogovarjala s tolmačko zanj Natašo Kordiš.
Zveza društev slepih in slabovidnih Slovenije ta mesec uspešno končuje projekt Knjižnica slepih in slabovidnih, ki je potekal od januarja 2013.
Slovenska šahovska reprezentanca jutri potuje na Islandijo, kjer bo potekalo ekipno evropsko šahovsko prvenstvo. Danes so zato pripravili promocijski dogodek na ljubljanskem Prešernovem trgu, kjer so jih imeli mimoidoči priložnost spoznati v živo, najpogumnejši pa so z njimi odigrali tudi partijo šaha. Reportažo je pripravila Darja Pograjc.
Vasja Badalič je za oddajo Gori, doli, naokoli poslal zgodbo o tem, zakaj Afganistanci zapuščajo svojo domovino? Kdo jo zapušča, kako in kam gredo? Koliko denarja potrebujejo? O vsem tem je iz Afganistana poročal Vasja Badalič.
Spet je tisti čas v letu, ko na naših fasadah mrgoli veliko število harlekinskih polonic.
Neveljaven email naslov