Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predsednik republike Borut Pahor bo predvidoma še ta konec meseca objavil poziv za zbiranje predlogov kandidatov za varuha človekovih pravic. Zdajšnji varuhinji Vlasti Nussdorfer namreč mandat poteče konec februarja prihodnje leto, in predsednik je dolžan pol leta pred iztekom mandata začeti s postopkom izbire novega varuha. Varuhinja Nussdorferjeva se še ni odločila, ali se bo potegovala za drugi mandat. Odločena pa je, da pred potekom mandata, varuh vloži prošnjo za pridobitev statusa A institucije v skladu s Pariškimi načeli Združenih narodov. Danes ima status B institucije po omenjenih načelih. Kaj sploh pomeni imeti status A institucije po Pariških načelih Združenih narodov in česa v preteklih 20 letih varuh ni imel?
Zakaj je slovenski varuh človekovih pravic v manj ugledni skupini državnih varuhov po pariških načelih Združenih narodov?
Predsednik republike Borut Pahor bo predvidoma še ta konec meseca objavil poziv za zbiranje predlogov kandidatov za varuha človekovih pravic. Zdajšnji varuhinji Vlasti Nussdorfer namreč mandat poteče konec februarja prihodnje leto in predsednik je dolžan pol leta pred iztekom mandata začeti postopek izbire novega varuha. Varuhinja se še ni odločila, ali se bo potegovala za drugi mandat. Odločena pa je, da pred potekom mandata varuh vloži prošnjo za pridobitev statusa A institucije v skladu s pariškimi načeli Združenih narodov. Gre za vprašanje ugleda in prestiža.
Status A imajo državni varuhi v 77 državah, med drugim v Afganistanu, Iraku, Indiji, Katarju, Bosni in Hercegovini, pa tudi na Hrvaškem. Status A pomeni, da politične oblasti v omenjenih državah varuhu omogočajo neodvisno obravnavo morebitnih kršitev človekovih pravic, finančno neodvisnost in da pri varuhu deluje posvetovalno telo kot svet modrecev, v katerem so predstavniki civilne družbe, znanosti in državnih organov. In prav to, da varuh za človekove pravice ni imel omenjenega posvetovalnega telesa, mu je 20 let zapiralo pot za pridobitev višjega statusa po načelih Združenih narodov.
Pretekli mesec je začela veljati novela zakona o varuhu, ki je omogočila varuhu, da ustanovi 16-članski svet varuha za človekove pravice.
»Računam, da bi še letos, ker imamo svet, pa tudi center za izobraževanje o človekovih pravicah je v pripravi, zaprosili za status A. Ni pa vse odvisno od nas, birokracija potrebuje svoj čas.«
V javnosti že odmeva sestava 16-članskega sveta. Očitek varuhinji je, da je premalo pluralen.
Predstavniki civilne družbe v svetu so prvi varuh človekovih pravic Ivan Bizjak, predsednica Zveze prijateljev mladine Darja Groznik, Denis Miklavčič iz sindikata GLOSA, za področje zdravstva Anton Gradišek, za področje okolja Karel Lipič, za področje enakosti spolov Violeta Neubauer in za področje verskih skupnosti Sebastijan Valentan. Predstavniki znanosti so dr. Jernej Letnar Černič, dr. Igor Pribac in dr. Neža Kogovšek Šalamon, v svetu sta predstavnika vlade Milena Krnec Horvat in Peter Pavlin, na predlog zagovornika načela enakosti je Simon Maljevac, na predlog informacijskega pooblaščenca je Alenka Jerše, na predlog državnega zbora in državnega sveta pa sta člana v svetu varuha za človekove pravice še Nataša Voršič in Aldijana Ahmetović.
Varuhinja o izboru članov:
»Izbira ni bila lahka, saj so vsi prijavljeni kandidati izpolnjevali pogoje. Izbrala sem take, da so zastopana vsa področja v civilni družbi, znanosti. Zastopane so pravice vseh.«
Svetu varuha za človekove pravice predseduje namestnica varuhinje dr. Kornelija Marzel:
»Svet bo sprejemal ugotovitve o stopnji spoštovanja človekovih pravic v Sloveniji. Varuhu bo predlagal uvedbo postopka v primeru morebitnih kršitev človekovih pravic. Na predlog varuha bo obravnaval tudi širša vprašanja spodbujanja in varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin.«
Mandat članov sveta je vezan na varuhov mandat. Mandat varuhinje Vlaste Nussdorfer se bo iztekel 23. februarja prihodnje leto.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Predsednik republike Borut Pahor bo predvidoma še ta konec meseca objavil poziv za zbiranje predlogov kandidatov za varuha človekovih pravic. Zdajšnji varuhinji Vlasti Nussdorfer namreč mandat poteče konec februarja prihodnje leto, in predsednik je dolžan pol leta pred iztekom mandata začeti s postopkom izbire novega varuha. Varuhinja Nussdorferjeva se še ni odločila, ali se bo potegovala za drugi mandat. Odločena pa je, da pred potekom mandata, varuh vloži prošnjo za pridobitev statusa A institucije v skladu s Pariškimi načeli Združenih narodov. Danes ima status B institucije po omenjenih načelih. Kaj sploh pomeni imeti status A institucije po Pariških načelih Združenih narodov in česa v preteklih 20 letih varuh ni imel?
Zakaj je slovenski varuh človekovih pravic v manj ugledni skupini državnih varuhov po pariških načelih Združenih narodov?
Predsednik republike Borut Pahor bo predvidoma še ta konec meseca objavil poziv za zbiranje predlogov kandidatov za varuha človekovih pravic. Zdajšnji varuhinji Vlasti Nussdorfer namreč mandat poteče konec februarja prihodnje leto in predsednik je dolžan pol leta pred iztekom mandata začeti postopek izbire novega varuha. Varuhinja se še ni odločila, ali se bo potegovala za drugi mandat. Odločena pa je, da pred potekom mandata varuh vloži prošnjo za pridobitev statusa A institucije v skladu s pariškimi načeli Združenih narodov. Gre za vprašanje ugleda in prestiža.
Status A imajo državni varuhi v 77 državah, med drugim v Afganistanu, Iraku, Indiji, Katarju, Bosni in Hercegovini, pa tudi na Hrvaškem. Status A pomeni, da politične oblasti v omenjenih državah varuhu omogočajo neodvisno obravnavo morebitnih kršitev človekovih pravic, finančno neodvisnost in da pri varuhu deluje posvetovalno telo kot svet modrecev, v katerem so predstavniki civilne družbe, znanosti in državnih organov. In prav to, da varuh za človekove pravice ni imel omenjenega posvetovalnega telesa, mu je 20 let zapiralo pot za pridobitev višjega statusa po načelih Združenih narodov.
Pretekli mesec je začela veljati novela zakona o varuhu, ki je omogočila varuhu, da ustanovi 16-članski svet varuha za človekove pravice.
»Računam, da bi še letos, ker imamo svet, pa tudi center za izobraževanje o človekovih pravicah je v pripravi, zaprosili za status A. Ni pa vse odvisno od nas, birokracija potrebuje svoj čas.«
V javnosti že odmeva sestava 16-članskega sveta. Očitek varuhinji je, da je premalo pluralen.
Predstavniki civilne družbe v svetu so prvi varuh človekovih pravic Ivan Bizjak, predsednica Zveze prijateljev mladine Darja Groznik, Denis Miklavčič iz sindikata GLOSA, za področje zdravstva Anton Gradišek, za področje okolja Karel Lipič, za področje enakosti spolov Violeta Neubauer in za področje verskih skupnosti Sebastijan Valentan. Predstavniki znanosti so dr. Jernej Letnar Černič, dr. Igor Pribac in dr. Neža Kogovšek Šalamon, v svetu sta predstavnika vlade Milena Krnec Horvat in Peter Pavlin, na predlog zagovornika načela enakosti je Simon Maljevac, na predlog informacijskega pooblaščenca je Alenka Jerše, na predlog državnega zbora in državnega sveta pa sta člana v svetu varuha za človekove pravice še Nataša Voršič in Aldijana Ahmetović.
Varuhinja o izboru članov:
»Izbira ni bila lahka, saj so vsi prijavljeni kandidati izpolnjevali pogoje. Izbrala sem take, da so zastopana vsa področja v civilni družbi, znanosti. Zastopane so pravice vseh.«
Svetu varuha za človekove pravice predseduje namestnica varuhinje dr. Kornelija Marzel:
»Svet bo sprejemal ugotovitve o stopnji spoštovanja človekovih pravic v Sloveniji. Varuhu bo predlagal uvedbo postopka v primeru morebitnih kršitev človekovih pravic. Na predlog varuha bo obravnaval tudi širša vprašanja spodbujanja in varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin.«
Mandat članov sveta je vezan na varuhov mandat. Mandat varuhinje Vlaste Nussdorfer se bo iztekel 23. februarja prihodnje leto.
V globaliziranem svetu, ki ga zaznamujeta integracija in mobilnost, se družba spreminja. Spreminjajo se vrednote tako v narodu kot v narodnih manjšinah oziroma skupnostih. Če je nekoč veljalo, da je jezik ena najpomembnejših vrednot, ki določa identiteto pripradnikov narodne manjšine, danes ni več tako, poudarja dr. Sonja Novak Lukanovič, direktorica Inštituta za narodnostna vprašanja. V neoliberalnem svetu jezik pač ni več najpomembnejši.
Na številnih bohinjskih planinah še pasejo živino, žive pa so tudi sirarne. Tako je tudi na Planini v Lazu, 1650 metrov visoko, kjer majerca Lucija Gartner s turistične kmetije Pr Odolneku skrbi za krave, v sirarni pa izdeluje pravi bohinjski sir in mlečne izdelke. Pri tem pa ni sama, saj ji pomagajo mlade pomočnice in pomočniki, ki poprimejo za delo, pomagajo v sirarni, skrbijo za živali, postrežejo goste in jim razkažejo planino. Na Planini v Lazu jih je obiskala Aljana Jocif.
Če boste med dopustovanjem na Hrvaškem nepremišljeno uporabljali besedo valjda, vas bodo ljudje lahko narobe razumeli. Valjda v hrvaščini namreč pomeni morda, ne seveda. Ob preveč vzneseni rabi te besede se lahko na Hrvaškem zgodijo prav zanimivi prizori. To je pač zgled »lažnih prijateljev«, para besed, ki zveni podobno ali enako, vendar ima različna pomena. Obstaja pa tudi veliko pravih jezikovnih prijateljev; med njimi je še posebno zanimiva beseda ful, ki smo jo od angleščine prevzeli preko hrvaščine. Zanimive poti besed nam je predstavil dr. Klemen Lah, ki poučuje slovenščino na filozofskih fakultetah na Reki in v Zadru.
V Kokri hitijo z odstranjevanjem ogromnih nanosov, kijih je hudournik minuli petek iz zaledja Kalškega grebena odložil v zaselku. Z gradbenimi stroji se prebijajo tudi proti Suhadolniku. Občina Preddvor upa, da bo regijski načrt civilne zaščite veljal tako dolgo, da bodo opravili glavnino interventnih del. Strokovnjak za vode Rok Fazarinc meni, da bo najprej treba zavarovati zaselek, z načrtovanjem ukrepov pa stabilizirati ogromne količine materiala nad njim. Z Rokom Fazarincem se je o hudourniškem dogajanju v Kokri pogovarjala Aljana Jocif.
Na kliniki Golnik v zadnjem tednu opozarjajo na povečano število hospitaliziranih bolnikov, okuženih z zajčjo mrzlico oziroma tularemíjo. Na Gorenjskem so potrdili 12 primerov zajčje mrzlice, kar močno presega dolgoletno povprečje, večina jih prihaja iz krajev ob Sorškem polju. Pristojni zato predvsem kmetovalce pozivajo k ustreznim ukrepom. O tem se je Aljana Jocif pogovarjala z epidemiologinjo Ireno Grmek Košnik iz območne enote NIJZ v Kranju. Najprej ji je pojasnila, kakšna bolezen sploh je zajčja mrzlica.
Skoraj leto dni po uničujočih poplavah naši dopisniki s terena poročajo o ljudeh, ki opozarjajo, da postopki za reševanje posledic tečejo prepočasi. Mnogi so namreč še vedno v negotovosti. Kot je v Slovenj Gradcu danes povedal vodja vladne službe za obnovo Boštjan Šefic, je skupno 16 družin prišlo do konca pogodb o cenitvah, večina med njimi je takšnih, ki so v poplavah ostali brez strehe nad glavo. V Slovenj Gradcu pa so danes predali ključe prve od novo zgrajenih hiš za poplavljene. Poimenovali so jo Hiša novega začetka. Zgradilo jo je radeljsko podjetje Pergola s skupaj še 41 drugimi donatorji iz vse Slovenije. Čeprav je občina želela podariti zemljišče, hiša pa je donacija, ni šlo brez zapletov, a tokrat s srečnim koncem. V Slovenj Gradcu je bila naša dopisnica Metka Pirc.
Da je družba zdrava in se optimalno razvija, mora izkoristiti vse svoje potenciale. Če ena polovica ljudi ni vključenih, je manj uspešna. Podatki kažejo, da to velja tudi na vodilnih mestih v gospodarstvu, ko gre za zastopanost žensk in moških. Evropska unija je zato že pred časom začela spodbujati uravnoteženo zastopanost obeh spolov tudi v podjetjih, a ker je oblikovala le priporočila, ukrepi pa niso bili obvezni, v minulih dveh desetletjih ni bilo pravega napredka. Zato je Unija sprejela direktivo o tako imenovanih spolnih kvotah. Slovenija naj bi jo v svoj pravni red prenesla z novelo zakona o gospodarskih družbah, ki jo je vlada pred počitnicami poslala v parlament. O rešitvah in pomislekih smo se pogovarjali z generalno direktorico direktorata za notranji trg na Ministrstvu z gospodarstvo Karlo Pinter ter članico upravnega odbora Združenja Manager in izvršno direktorico Boston Consulting Group Melanie Seier Larsen.
Joe Biden je po umiku iz predsedniške tekme izrazil vso podporo Kamali Harris in ta je potrdila, da se bo potegovala za demokratsko predsedniško nominacijo. Ali bo to spremenilo predsedniško kampanjo oziroma kaj ta sprememba, za mnoge pričakovana in nujna, pomeni? Trenutno dogajanje je komentiral novinarski kolega Matej Šurc. FOTO: Pixabay
Kljub temu, da smo sredi poletja, marsikdo že pogleduje proti novemu študijskem letu. Med poletjem študenti namreč tradicionalno oddajo vlogo, če bi želeli bivati pri zasebnikih in v študentskih domovih. Prošnjo za podaljšanje bivanja je treba poslati do 16. avgusta. Več o pravilni oddaji vloge in o tem kakšen je interes mladih za bivanje pri zasebnikih, nam je zaupal Igor Brlek iz Študentskega doma Ljubljana.
Na javnem kopališču v Slovenskih konjicah so pripravili jubilejni 20. mednarodni dogodek Dan brez vozička. To akcijo so poimenovali tudi »Voda vzame, voda vrne«. Za ljudi z gibalnimi ovirami so namreč začeli prirejati potapljaške tečaje, ob tem tudi opozarjajo, da je pri skokih v vodo treba biti previden. V zadnjem obdobju so dogajanje razširili. Lani so vodne aktivnosti prvič omogočili tudi starostnikom, letos pa še ljudem z motnjami v duševnem razvoju.
Danes mineva leto dni, odkar je obsežen vetrolom na širšem območju Radovne, Krme in Kota spremenil krajino in podrl ogromne površine gozdov. Na tem območju so izvajalci že pospravili osemdeset odstotkov podrtih ali poškodovanih dreves. Sanacija je bila zelo zahtevna zaradi težko dostopnih in strmih območij. Prvega avgusta pa bodo odprli tudi cesto v dolino Krme. Aljana Jocif se je o poteku sanacije po lanskoletnem vetrolomu pogovarjala z Jernejem Avsenekom, vodjo blejske območne enote Zavoda za gozdove Slovenije. Fotografija: Arhiv Zavoda za gozdove Slovenije
Rekreacija poleti da, ampak previdno. Predvsem naj bodo pozorni slabše telesno pripravljeni, tisti, ki imajo povišano telesno temperaturo zaradi okužbe ali pa imajo večjo telesno težo. Ker je preventiva boljša od kurative, je nekaj opozoril in pojasnil za varno rekreacijo tudi poleti, dala dr. Petra Zupet, dr. med. specialistka medicine športa in profesorica športne vzgoje, ki dela na Inštitutu za medicino in šport v Ljubljani, ki letos obeležuje 10 let delovanja.
Poletne mesece verjetno težko preživimo brez hlajenja v vodi. Na srečo v Ljubljani kot tudi v drugih mestih po Sloveniji obratuje kar nekaj kopališč. Eno izmed večjih in bolje obiskanih je tudi Kopališče Kodeljevo, ki deluje že zadnjih 40 let in sprejme kar do 2000 obiskovalcev hkrati. Tja se je na višku kopalne sezone podala Lucija Vidergar in preverila tamkajšnji utrip. Bere Darja Pograjc.
V teh dneh, natančneje od 7. do 20. julija, poteka letos že dvajseto srečanje Etno Histeria World Orchestra, ki združuje več kot šestdeset vrhunskih glasbenikov iz 18 držav. Idejni vodja orkestra je Matija Solce. Z njim se je pogovarjala Simona Moličnik.
Ekstremni vremenski pojavi so v porastu in zadnja neurja z debelo točo so poškodovala tudi sončne elektrarne. Paneli so zasnovani tako, da prenesejo različne vremenske vplive, toda na njihovo vzdržljivost vpliva več dejavnikov, celo naklon strehe. Kako je z vremenskimi vplivi, ob kakšnih poškodbah je potrebno panele zamenjati, kako je s pogostimi požari sončnih elektrarn in zavarovanjem?
Slovensko veleposlaništvo na Hrvaškem je lani začelo s prakso objave uporabnih priporočil in konzularnih informacij za številne slovenske turiste, ki se te dni odpravljajo na počitnice na Hrvaško. Od nujnih telefonskih številk in kontaktov, potrebnih osebnih dokumentov, zdravstvenega zavarovanja, prijave prebivanja, pa do pravil vedenja v cestnem in morskem prometu. Odziv je bil odličen, zato so se tudi letos odločili za enako potezo, uporabne informacije so objavljene na spletni strani slovenskega zunanjega ministrstva. S slovenskim veleposlanikom na Hrvaškem Gašperjem Dovžanom se je o tem pogovarjala naša zagrebška dopisnica Tanja Borčić Bernard.
V Milwaukeeju v Združenih državah Amerike se nadaljuje republikanska strankarska konvencija, ki uradno potrjuje Donalda Trumpa za kandidata stranke na novembrskih predsedniških volitvah. Tam je tudi naš dopisnik Andrej Stopar.
24. leto zapored bo v Novem mestu avgusta potekal festival Jazzinty. Kreativni in raznolik koncertni program spremlja intenzivna enotedenska glasbena delavnica, ki vsako poletje Novo mesto spremeni v osrednje neformalno izobraževalno središče za področje jazzovske glasbe v tem delu Evrope. Jazzinty je v več kot dveh desetletjih izobrazil preko 1000 udeležencev delavnic ter izvedel več kot 250 koncertov slovenskih in mednarodnih glasbenikov. Več o delavnicah je z umetniško vodjo festivala, Ano Čop, spregovorila glasbena urednica Alja Kramar.
Izhodišča pokojninske reforme so znana. 40 let zavarovalne dobe ostaja, kakšni bodo starostni pogoji, pa bo stvar pogajanj s socialnimi partnerji. Ob začetku javne razprave se je Urška Jereb pogovarjala s kolegom z Dela Karlom Lipnikom. Uvodoma je podal krovno oceno reforme, nujne tako za vzdržnost javnih financ kot za zagotavljanje varne starosti prihodnjim generacijam.
Zmagovalec Eura 2024 je znan. Za nekatere presenečenje za druge pričakovan rezultat. Dejstvo je, da je bilo v Španiji danes ponoči veselo in zmagoslavno. Euro 2024 si bomo zapomnili tudi po udeležbi Slovenije, ki je dosegla zgodovinski rezultat. Toni Gruden, športni novinar na portalu MMC, je spremljal enomesečno dogajanje v Nemčiji. Kdo bi si mislil, da si bosta iz oči v oči stala Oblak in Ronaldo in da bo Slovenija izpadla v osmini finala po streljanju enajstmetrovk. Takšne pozornosti svetovne javnosti slovenski nogometaši še niso bili deležni.
Neveljaven email naslov