Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
Današnji dan je v znamenju stavke zdravnikov in zobozdravnikov, ki bo trajala do preklica oziroma do sklenitve sporazuma. Dopoldne so se stavkajoči zbrali na stavkovnih zborih in za pol ure prekinili delo. Sicer pa so predstavniki sindikata Fides in vlade opoldne sedli za pogajalsko mizo. Kot kaže, sprti strani nista našli skupnega jezika, saj se stavka in pogajanja jutri nadaljujejo. FOTO: Pixabay
Med 19. januarjem in 2. februarjem bodo v Južni Koreji na sporedu IV. zimske mladinske olimpijske igre. Gre za največji športni dogodek za mlade vrhunske športnike, ki so organizirane po vzoru pravih olimpijskih iger. V Gangwon bo odpotovala 52-članska reprezentanca Slovenije, med katerimi je 29 športnikov in športnic, ki bodo nastopili 9 športnih disciplinah. Tik pred odhodom se je na Prvem oglasil del delegacije, ki so jo sestavljali smučarska skakalka Taja Bodlaj, tekmovalec v curllingu Maks Omerzel ter trener Štefan Sever.
Nives Zalokar, umetnica, dolgoletna sodelavka Moderne galerije v Ljubljani, tudi učiteljica joge, diplomantka tradicionalnega jezika wiradjuri predvsem pa nežna, nevsiljiva in vedoželjna učenka življenja na različnih dejavnostih in krajih sveta, je dobrih 10 let preživela z avstralskimi staroselci, ki živijo tam že več kot 60.000 let. Kako so jo sprejeli medse, kakšen je njihov odnos do narave, starejših, otrok, umetnosti, materialnega sveta? Kaj se je spremenilo v 200 letih, odkar so tja prišli belci? In kaj pomeni njihova najpomembnejša beseda Yindyamarra?
Danes je praznik pripadnikov letalskih sil Slovenske vojske, ki svoj dan praznujejo v spomin na prvi bojni polet pilotov Vilka Peternelja in Franca Zupančiča 12. januarja leta 1919. Kot pripadnika ljubljanske letalske stotnije, ki je bila poleg mariborske vključena v enote generala Rudolfa Maistra, sta takrat poletela na izvidniški polet na Koroško in z mitraljezom obstreljevala avstrijske enote. Začetki slovenskega vojaškega letalstva sicer segajo v december leta 1918, ko sta bili ustanovljeni omenjeni letalski stotniji. Pri zgodovinskem opisu slovenskega letalstva pa skorajda ne moremo mimo prvega poleta Edvarda Rusjana z letalom Eda 1 leta 1909 in zato skupaj z bratom Josipom veljata za pionirja slovenskega letalstva. Ob Dnevu slovenskega vojaškega letalstva je bil gost v studiu Prvega programa avtor številnih člankov o vojaškem letalstvu Boris Knific. Z njim se je pogovarjal Rok Valenčič.
Pri zavodu Znanost na cesti so pred dnevi zaključili natečaj z naslovom Od solz do smeha z demenco, v katerem so izbrali pet zgodb, ki jih bomo predvajali tudi na Prvem programu Radia Slovenija. O odzivu na natečaj in o zgodbah se je Cirila Štuber pogovarjala s prof. dr. Sašo Novak, vodjo projekta Znanost na cesti, ki je bila navdušena nad kakovostjo zgodb, ki so jih prejeli in meni, da je pomembno govoriti o demenci, da ne postane stigma in da se svojci laže soočajo s to boleznijo. Vsek pet izbranih zgodb bomo slišali ob petih zaporednih četrtkovih večerih ob 19-ih na Prvem s strokovnim komentarjem dr. Zdenke Čebašek Travnik. Nocoj ob 19-ih začnemo z zgodbo z naslovom V pavilijonu, avtorice Maše Šemrov.
Varstveno-delovni centri so bili konec leta soočeni z nerealnimi proračunskimi izhodišči za leto 2024. Direktorica VDC Zasavje Špela Režun pravi, da bodo morali VDC-ji glede na podana izhodišča stroške storitev in materiala za svojo temeljno dejavnost znižati za okoli 80 odstotkov glede na pogodbo preteklega leta, kar bo ogrozilo njihov obstoj. Ministrstvo za solidarno prihodnost na drugi strani zatrjuje, da potekajo pogovori glede prerazporeditve sredstev znotraj proračunskih postavk.
Jezik je odraz življenja. Skozi besede lahko sledimo tako dogajanju v sedanjosti kakor tudi v preteklosti. Akcija za besedo leta naj bi odražala pomembne in vznemirljive dogodke preteklega leta. Da so lanske poplave bile resnično največje, kaže tudi rezultat glasovanja. Na Znanstveno raziskovalnem centru Slovenske akademije znanosti in umetnosti se je danes zaključilo glasovanje za 11 finalistk. Glasovati je bilo mogoče za besede: bralna pismenost, draginja, gentrifikacija, nevihtna celica, nutrija, osebni zdravnik, štempljanje, ujma, UI - kratico za umetno inteligenco, vojno in besedo zal (zau). O rezultatih glasovanja se je s predsednico komisije Simono Klemenčič pogovarjal Aleksander Čobec.
Dvig vode v jamah, ki imajo aktivni vodni tok, sploh ni nenavaden pojav. Na Inštitutu za raziskovanje Krasa, ki v jamah izvaja hidrološke meritve glede na opravljene meritve povedo, da je dvorana, kjer so bili bivakirali ujeti, varna, saj je še nikoli ni zajela voda. Toda eno so turistične jame, kjer je vodni tok raziskan, drugo pa jamarsko raziskovanje, kjer nenadno naraščanje vode, tudi po več deset metrov, ali celo vodni slapovi v breznih, niso nič presenetljivega.
Slovenci slovimo po tem, da radi hodimo v naravo, v hribe in gore. No, med obiskovalci je tudi veliko tujcev. Kdaj pa kdaj se najde kdo, ki so mu naši vršaci še posebno pri srcu. Tudi planinski domovi, koče in bivaki. Vseh 177, ki jih upravljajo planinska društva, je obiskal hrvaški pohodnik in alpinist Tomislav Majnarić. Uspeh, za katerega je potreboval sedem let, je vse od osamosvojitve Slovenije naprej uspelo doseči še devetim tujcem.
Od včerajšnjega popoldneva je v Križni jami v občini Cerknica ujetih pet oseb, dva vodnika in trije obiskovalci, vsi odrasli člani iste družine, saj je voda zaradi obilnih padavin zalila dva podzemna sifona in jim preprečila umik iz podzemlja. Do ujetih je pred dobro uro po prvi nočni akciji vnovič odšla ekipa jamarjev reševalcev-potapljačev, da jih oskrbi s hrano, zdravili in drugimi pripomočki. Iz jame se bo vrnila predvidoma v šestih urah, tedaj pa bo tudi več znanega o najnovejših razmerah v jami in stanju ujetih, ki je po dozdajšnjih informacijah dobro. Reševalno akcijo spremlja Marko Škrlj.
Predsednica države Nataša Pirc Musar je konec lanskega leta na Brdu pri Kranju prvič v svojem mandatu slovesno podelila 20 najvišjih državnih odlikovanj in med nagrajenci so bili tudi tržaški Slovenec Samo Pahor, ki je dobil medaljo za zasluge za vztrajno prizadevanje pri priznavanju pravic Slovencev v Italiji, dr. Peter Gstettner, odlikovan za dosežke na področju manjšinskega šolstva in kulture ter za zavzemanje za reševanje problematike koroških Slovencev, ter trije porabski Slovenci.
Vse leto smo se zelo intenzivno pogovarjali o vplivu razvoja umetne inteligence na številne vidike dela in življenja. Poslušali smo svarila o tem, da predstavlja veliko nevarnost in utegne biti usodna za človeštvo, različne strokovnjakinje in strokovnjaki pa so opozorili, da imamo težave z orodji umetne inteligence že danes. Datafikacija in avtomatizacija na številnih področjih ne odpravljata pristranskosti in napak, temveč jih le še poglabljata. Kaj pa četrta veja oblasti? Kako razmišljati o uporabi generativne umetne inteligence na področju medijev in novinarstva? O tem se je Urška Henigman pogovarjala s Katharino Schell, namestnico odgovorne urednice pri avstrijski tiskovni agenciji APA, kjer je odgovorna tudi za digitalne strategije in inovacije.
Prvega januarja si zaželimo veliko sreče in zdravja, pa tudi zadovoljstva in uspehov polno novo leto. Za novo leto si pogosto zastavimo zaobljube, kaj vse bomo delali drugače, spremenili navade, spremenili odnose, odnos do sebe, odnos do drugih. Psihoterapevt Martin Lisec je logoterapevt, mediator, trener mediatorjev in predavatelj, ustanovitelj in direktor Inštituta Stopinje.
Čas je naš neskončni sopotnik, ki nam omogoča, da rastemo, da se učimo in da ustvarjamo svojo edinstveno zgodbo. Ta čarobna dimenzija ne nosi le letnic na koledarju in ni le številka na uri, temveč je nenehno prepletanje trenutkov, ki oblikujejo naše življenje. Čas ni le kronološka enota, temveč kompleksen mozaik izkušenj, ki oblikuje našo identiteto. Njegova posebnost se skriva v sposobnosti, da oblikuje spomine, da celi rane in da odpira vrata novim priložnostim.
V Ljubljani in okoliških krajih se je zbralo več tisoč mladih kristjanov iz različnih krščanskih cerkva iz 48-ih držav; udeležujejo se petdnevnega 46. Evropskega srečanja mladih, ki ga Taizejska ekumenska skupnost v sodelovanju z lokalnimi krščanskimi cerkvami vsako leto pripravi v katerem izmed evropskih mest. Mladi romarji stari od 18. do 35. leta so v naše glavno mesto v domove gostiteljev prišli včeraj. Dopoldneve preživljajo v župnijah gostiteljicah, zberejo se na jutranji molitvi, potem sledi pogovor o različnih temah, nato pa se jih večina z javnim prevozom odpravi v središče naše prestolnice na skupne molitve v cerkvah, ne le katoliških.
Med sistemskimi spremembami, ki so zaznamovale leto 2023 in bodo zaznamovale tudi leto 2024 na področju sociale, so prenavljanje Zakona o osebni asistenci, ki ga trenutno na ministrstvu še popravljajo, saj so tekom javne razprave nanj dobili veliko pripomb, vzpostavljanje Zakona o dolgotrajni oskrbi, ki razburja predvsem zaradi pomanjkanja kadra, in pravica do oskrbovalskega dopusta, ki ga od novembra dalje omogoča Zakon o delovnih razmerjih. Več pa Eva Lipovšek.
Na infekcijskih oddelkih slovenskih bolnišnic zdravijo vedno več bolnikov, ki so okuženi z novim koronavirusom. Sicer smo pri nas zaznali že tudi gripo, med otroci pa kroži predvsem respiratorni sincicijski virus (RSV). Glede sezonskih okužb sicer ne odstopamo od sosednjih in drugih evropskih držav. Izstopa pa Hrvaška – in to po številu primerov oslovskega kašlja. Do prejšnjega petka (22.12.23) so zabeležili že 3805 primerov – in to v vseh starostnih skupinah. Tamkajšnjo situacijo skrbno spremljajo tudi slovenski epidemiologi in infektologi. Med njimi je tudi dr. Tanjo Selič Kurinčič, ki jo je v Splošno bolnišnico Celje poklical Iztok Konc. Foto: Alain Grillet, Sanofi Pasteur, cc
Zrak, ki ga dihamo, ima neposreden vpliv na naše zdravje in okolje. Ključni dejavniki za onesnaženost zraka v Sloveniji so cestni promet, kurilne naprave in industrija. Prav ti dejavniki so tudi viri za tvorjenje delcev PM10 in PM2,5, ki so nevarni za zdravje ljudi. Na povišane vrednosti delcev PM v zraku vplivajo tudi neugodne vremenske razmere v slabo prevetrenih kotlinah. Slišali boste tudi, kakšna je povezava med onesnaženim zrakom in podnebnimi spremembami. V studio Prvega smo povabili Luko Matavža iz sektorja za kakovost zraka na Agenciji republike Slovenije za okolje.
Od plebiscita o samostojni državni poti Slovenije nas loči 33 let. V praznični oddaji bomo odstrnili nekaj tančic s predzgodovine te odločitve in prisluhnili arhivskemu posnetku še vedno aktualnega razmišljanja enega ključnih akterjev političnega dogajanja tedanje dobe. Z razdalje današnjega časa pa bodo svoj pogled na dogajanje razkrili še zgodovinar, sociolog in naš rojak, sicer dolgoletni diplomat v službi sosednje Avstrije.
Na praznik svetega Štefana, prvega krščanskega mučenca, po slovenskih cerkvah blagoslovijo vodo in sol, ki se nato pomeša v prehrano ljudi in živali. Za svojega zavetnika/patrona so si sv. Štefana izbrali sodarji, zidarji, krojači, kamnoseki, tkalci, tesarji in tudi kočijaži ter konjski hlapci, saj naj bi po legendi ukrotil divjega konja. Od tod tradicija blagoslavljanja konj na Štefanovo. Na "žegnanju" konj, kot običaju pravijo Štajerci, je v Novi Cerkvi v občini Vojnik bila tudi Gabrijela Milošič. Foto: Hraše pri Smledniku, BoBo
Neveljaven email naslov