Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sestala s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki, kjer opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Ministrstvo je petim od šestih podjetij, ki embalažo odvažajo, junija izdalo nova okoljevarstvna dovoljenja, zataknilo pa se je pri podjetju Interseroh, ki mora odpeljati več kot 90% embalaže.
Podjetju, ki mora odpeljati več kot 90 odstotkov embalaže, Ministrstvo za okolje ni izdalo dovoljenja
Okoljska ministrica, ki opravlja tekoče posle, Irena Majcen, se je sešla s predstavniki Združenja centrov za ravnanje z odpadki. Ti opozarjajo, da imajo posamezni centri na svojih dvoriščih še vedno več tisoč ton nakopičene embalaže. Sestanek je označila kot nadaljevanje preteklih srečanj na temo odpadne embalaže. Veseli jo, da so se slovenski Centri za ravnanje z odpadki združili in da je njihova medsebojna komunikacija boljša, kot pravi, je prepričana, da bo to v prihodnje še prineslo uspehe. Lani so problematiko z embalažo, ki ni bila odpeljana iz skladišč centrov, rešili, intenzivno pa so se reševanja tega problema lotili tudi letos. Vse družbe za ravnanje z odpadki, razen Interseroha, so dobile nova okoljevarstvena dovoljenja in zatem tudi inšpekcijske odločbe za odvoz embalaže, ki je v prvem polletju sicer še niso odpeljale, zdaj pa jo odvažajo nemoteno, poudarja okoljska ministrica.
“Težava pri izdaji novega dovoljenja Interserohu je neizvedena pritožba na v preteklem letu izdano okoljevarstveno dovoljenje, ki se rešuje na upravnem sodišču. Tja smo poslali vlogo za hitro reševanje te pritožbe, danes pa smo se dogovorili tudi, da nas bodo Centri za ravnanje z odpadki podprli v tem prizadevanju in po izdani odločitvi upravnega sodišča, kakršna koli že bo, bo mogoče izdati novo okoljevarstveno dovoljenje, na podlagi katerega lahko inšpekcije tudi postopajo.”
Po dogovoru z družbami za ravnanje z odpadno embalažo v preteklem letu smo skupaj ugotovili, da podjetje Interseroh bere vse predpise in zakonodajo drugače kot druge družbe, pravi Majcnova, ki s prstom že kaže na prihodnjo vlado. Ta se bo morala pri pripravi Zakona o varstvu okolja, ki bi sistemsko rešil vprašanje odvoza odpadne embalaže, spopasti tudi s to problematiko, tako da se takšni zapleti v prihodnje ne bodo več dogajali.
Janko Kramžar, predsednik Združenja centrov za ravnanje z odpadki in prvi mož ljubljanske Snage, se z ministrstvom sicer strinja glede sistemskih rešitev, a bi morale biti zdaj v ospredju interventne rešitve, saj nepravilno skladiščeni kupi odpadne embalaže ne morejo čakati na odločitev Upravnega sodišča, kar lahko traja tudi več mesecev.
“Potrebna je intervencija države, ki bi te kupe embalaže zmanjšala, s tem pa tudi vsa požarna in sanitarna tveganja, povezana s skladiščenjem, paralelno pa bi se delalo tudi na sistemskih spremembah. Naredili smo hitro oceno znotraj teh šestih centrov, ki sodijo pod pokroviteljstvo Združenja – takšnih odpadkov je zdaj na zalogi približno 3800 ton, kar je občutno preveč, da bi lahko rekli, da je ta sistem vzdržen.”
Pet družb za ravnanje z odpadki je torej začelo odvažati embalažo, a se obstoječe količine še niso zmanjšale – samo v Ljubljani je bilo konec junija na zalogi 2500 ton odpadkov. Kramžar ob tem dodaja, da so vse nadaljnje poteze centrov za ravnanje z odpadki nezakonite – tako morebitna predaja teh odpadkov drugim podjetjem kot tudi trenutno skladiščenje, kar so potrdili tudi nedavni inšpekcijski pregledi.
Ob mednarodnem dnevu žensk je voditeljica Tita Mayer pred mikrofon povabila tiste, ki smo jim zaupali svoj glas in politični mandat, da sprejemajo prave in dobre odločitve. Več o tem v čem se poslanke strinjajo, v čem se razhajajo in ali so pripravljene pri pomembnih temah stopiti onkraj ideologij, v današnji Aktualni temi.
Mednarodni dan žensk obeležuje njihovo ekonomsko, politično in socialno enakopravnost. Podatki nacionalne raziskave na področju enakosti med spoloma na podeželju kažejo na veliko neenakost žensk. V kmečkem okolju poleg gospodinjstva ter skrbi za otroke in ostarele nase prevzemajo tudi tipično moška dela, s čimer ostajajo brez prostega časa. Ne glede na veliko količino opravljenega dela jih ogromno nima lastnega dohodka niti lastnega transakcijskega računa. V marsikateri kmečki družini so prav ženske tiste, pri katerih varčujejo pri socialnem zavarovanju. Veliko žensk na podeželju tako ostaja ekonomsko odvisnih, ubogljivih, ponižnih in brez glasu. V okviru projekta TERA, ki proučuje problematiko usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ljudi na podeželju se bo letos zvrstilo 20 delavnic za opolnomočenje in lažje doseganje enakovrednosti obeh spolov na podeželju. Brez tega ravnovesja ne bo trajnostnega razvoja podeželja. Problematiko osvetljuje Jernejka Drolec.
V Franciji danes vnovič potekajo stavke in množični protesti proti reformi pokojninskega sistema. Šole so zaprte in promet ohromljen. O tem, ali so protesti miroljubni, ali je reforma nujno potrebna, pa tudi o odzivih predsednika Macrona v pogovoru z našo dopisnico Mojco Širok.
Ob začetku jubilejnega, 40. slovenskega tedna boja proti raku, poteka pot geslom Slovenija pred novimi presejalnimi programi za raka, so na novinarski konferenci predstavili bistvene novosti, ki jih je svet Evropske unije sprejel lani decembra. To so prenovljena priporočila za presejalne programe. Med temi so novi, to so programi za odkrivanje pljučnega raka in raka prostate.
S februarjem se je zaključil triletni projekt Razvoj slovenščine v digitalnem okolju, vrednem štiri milijone evrov. Z njim so ustvarili nove digitalne tehnologije in pripomočke, kot so prostokodni prevajalnik, terminološki portal in celo razpoznavalnik govora. Pri slednjem gre za avtomatsko transkripcijo zvočnih datotek, česar do zdaj v slovenščini še nismo poznali - vsaj ne javno dostopno. Dosežek je za manjši evropski jezik, kot je slovenščina, seveda ogromen, a težava tiči na nasprotni strani. To je bil zgolj projekt in ne strategija digitalizacije jezika. Strokovnjake zato skrbi, da bo slovenščina v zelo pomembnem obdobju hitre digitalizacije jezikov zaspala. In rešitev? Ponovno, kot že nekajkrat v zadnjem času, bi se morali zgledovati po Estoniji.
V Slovenj Gradcu so začeli drugo dobrodelno akcijo znane katrce nekdanjega predsednika Boruta Pahorja. Za 60 tisoč evrov so jo odkupili trije bratje Fratar iz Dravograda. Za katrco zdaj zbirajo prostovoljne prispevke, saj želijo poskrbeti za še več denarja za otroke, obolele za rakom. O dobrodelni akciji in o tem, kako se pelje tako stara katrca se je s tremi brati pogovarjala naša dopisnica Metka Pirc.
Ob mednarodnem dnevu osveščanja o okužbi s HPV, ki povzroča raka materničnega vratu, stroka opozarja na možnosti preventivnega vedenja, na učinkovito cepljenje proti HPV, odzivanje v presejalne program ZORA ter redno udeležbo pri ginekologu. Vse to v kombinaciji lahko privede do tega, da bi bil rak materničnega vratu prvi med raki, ki bi ga lahko odpravili. O načinu okužbe, posledicah in preventivi se je Helena Lovinčič pogovarjala z Urško Ivanuš iz Onkološkega inštituta.
Po napovedih strokovnjakov nas bo leta 2050 že 10 milijard. Bo zemlja zmogla zadovoljiti naše potrebe in se pri tem še obnavljati? Znanstveniki pravijo, da seveda ne. Spremembe na številnih področjih so nujne. Kaj pa, če bi vsi živeli v enem samem mestu, velikem kot ameriška zvezna država Teksas, ostale dele planeta pa bi prepustili globalni divjini? To radikalno idejo ponuja Liam Young. Z njim se je pogovarjala Urška Henigman.
Pretekli teden je na povabilo Britanskega veleposlaništva v Sloveniji v Ljubljano prišel britanski alpinist in pisec, Tom Livingstone, ki ga je slovenska javnost spoznala leta 2018 po uspešno preplezanem Latoku 1 v Pakistanu, skupaj s Slovencema Alešem Česnom in Luko Stražarjem. Za ta podvig, ki se je štiri desetletja zdel nedosegljiv, je trojica prejela nagrado Zlati cepin. Ob obisku Slovenije, ki ga izkoristil tudi za plezanje, je Toma Livingstona v radijski studio povabila Mojca Delač. Foto: Barbara Navala
V Barceloni se danes končuje eden največjih sejmov mobilnih telefonov in telekomunikacij. V ospredju sejma, ki je vrata odprl v ponedeljek, so poleg najnovejših pametnih mobilnih telefonov, ki se lahko napolnijo že v manj kot desetih minutah, v ospredju tudi umetna inteligenca, mreženje v oblakih in vzpostavitev telekomunikacijskega omrežja 6G. Sogovornik: Matjaž Ropret.
Po podatkih Sekcije za osebna motorna vozila smo lani v Sloveniji prvič presegli 2000 na novo registriranih 100-odstotno električnih vozil v enem letu. Po vsem svetu pa so lani prodali 7,8 milijona električnih vozil, kar predstavlja 10 odstotkov vseh prodanih avtomobilov. Do leta 2030 naj bi se ta delež zvišal na 30 odstotkov. Največji avtomobilski trg v Evropi je nemški, vendar je na njihovih cestah opaziti vse več kitajskih električnih avtomobilov. Kakšna pa je prodaja nemških avtomobilov na Kitajskem? O tem z dopisnico Karmen Švegl.
V sodobni družbi smo navajeni, da imamo ves čas na voljo vse. Zato so bili posnetki praznih polic, na katerih bi morala biti sveža zelenjava, v Veliki Britaniji precej šokantni. Največji britanski trgovec Tesco, Asda, Aldi in drugi so nakupe paradižnika, paprike, kumar in še nekaterih drugih vrst zelenjave omejili na največ tri kose. Trgovci so pomanjkanje zelenjave pripisali neugodnemu vremenu v glavnih državah proizvajalkah, v Španiji in Maroku. Velika Britanija se spopada tudi s pomanjkanjem delovne sile, v ozadju vseh težav pa je brexit, ocenjujejo ekonomski analitiki. Manjši pridelki zelenjave v velikih proizvajalkah in pričakovano 14-dnevno pomanjkanje v trgovinah je za Britance problematično, saj so pri sveži zelenjavi v tem letnem času zelo odvisni od uvoza. V Evropi je hrane na splošno dovolj, na prehranskih trgih pa se dogajajo cenovni pritiski zaradi velikih količin govedine in perutnine iz Poljske. V Sloveniji stopnja samooskrbe z zelenjavo ne dosega niti 40 odstotkov, pri sveži zelenjavi smo močno odvisni od uvoza. Kar 90 odstotkov solatnic uvozimo iz Italije in Avstrije. Se lahko pomanjkanje zelenjave zgodi tudi v naših trgovinah? Več o razlogih za pomanjkanje sveže zelenjave v Veliki Britaniji in o dogajanju na evropskih trgih pa v pogovoru Jernejke Drolec z Alešem Kuharjem, izrednim profesorjem Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
Srbski predsednik Aleksander Vučić in kosovski premier Albin Kurti sta na ponedeljkovih pogajanjih v Bruslju podprla francosko-nemški predlog o normalizaciji odnosov, nista pa ga tudi podpisala. Po oceni visokih diplomatskih predstavnikov Evropske unije je bilo to vendarle doslej najpomembnejše srečanje med obema voditeljema. Dogovor je podprlo tudi vseh 27 članic Unije. V njem trenutno najbolj v oči bije tisto, kar v njem manjka, namreč načrt njegove uveljavitve. Prav tako se interpretacija njegovih členov pri obeh vpletenih straneh nekoliko razlikuje.
Končuje se enoletni projekt Erasmus + »Složno po veščine«, ki ga je pripravila Zveza društev slepih in slabovidnih Slovenije skupaj s hrvaško Zvezo slepih. Namen projekta je bil pridobivanje in krepitev komunikacijskih, socialnih in digitalnih veščin, ki jih potrebujejo ljudje z okvaro vida pri iskanju zaposlitve. Več o projektu pa v pogovoru Petre Medved z glavnim tajnikom Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije Štefanom Kušarjem in udeležencem projekta Timotejem Skledarjem.
V Centru za usposabljanje, delo in varstvo Črna na Koroškem so konec lanskega leta ugotovili nepravilnosti pri poslovanju z denarjem uporabnikov. Zdaj že nekdanja zaposlena naj bi uporabnike oškodovala za več tisoč evrov, čeprav o znesku direktorica zavoda ne želi govoriti. Kako ravnajo s sredstvi uporabnikov po drugih zavodih po državi in kdo vodi finančni nadzor nad njihovimi skrbniki? Svojo osebno zgodbo nam je zaupal uporabnik, ki biva v enem izmed posebnih socialnovarstvenih zavodov in je bil žrtev finančne zlorabe s strani svoje skrbnice.
26. februarja leta 1992 je bilo 25.671 posameznic in posameznikov izbrisanih iz Registra stalnih prebivalcev Slovenije. S tem so jim bile odvzete številne osnovne človekove pravice. Njihova življenja je izbris za vedno zaznamoval. Med njimi sta bila tudi Slavica Đuričić in Irfan Beširović. Direktorica Amnesty International Nataša Posel ob obletnici izbrisa, ki je črn madež slovenske zgodovine, pravi, da krivic nikoli ne bo mogoče popraviti, da pa bi država morala na tem področju še veliko storiti.
Vojna v Ukrajini ima tudi hude okoljske posledice. Poleg nevarnosti jedrske katastrofe, o kateri se največ govori, gre za veliko onesnaženost zraka, zemlje in vode. Ukrajinska okoljska organizacija Ecoaction opozarja, da je treba pri razpravah o povojni obnovi države načrtovati tudi odpravo okoljske škode.O tem smo se pogovarjali z ukrajinsko okoljsko aktivistko iz organizacije Ecoaction Ženjo Zasiadko, ki od začetka vojne v njeni državi živi v Ljubljani.
Ruski napad na Ukrajino je zahteval grozovit davek. Sprožil je največjo begunsko krizo po drugi svetovni vojni v Evropi - osem milijonov beguncev in več kot pet milijonov notranje razseljenih. V Sloveniji je trenutno prijavljenih skoraj 7962 beguncev iz Ukrajine.
Samo en prostor imamo in tega si delimo vsi. Projekt Omogočanje multimodalne mobilnosti oseb z različnimi oviranostmi je vseslovenski projekt, katerega namen je izboljšati kakovost življenja na področju mobilnosti in dostopnosti osebam z različnimi oviranostmi. V okviru projekta, po standardiziranem sistemu, ki ga je razvil Geodetski inštitut, te osebe pridobivajo podatke o ovirah v javnem prostoru, ki so podlaga za odpravo fizičnih ovir v mestih, izdelavo spletnih in fizičnih kart ter aplikacije za navigacijo. Več pa v prispevku Petre Medved.
V ponedeljek je Evropska unija uvedla nove sankcije proti Iranu zaradi nasilnega zatiranja protestov, ki so septembra lani izbruhnili po smrti Mahse Amini, ki jo je t. i. moralna policija aretirala zaradi nepravilnega nošenja naglavne rute, v zaporu pa je zaradi posledic brutalnega nasilja izgubila življenje. Evropska unija je sankcije uvedla proti 196 posameznikom in 33 pravnim osebam, med drugim proti moralni policiji, načelnikom revolucionarne garde in državnim medijem. Novinarka Tita Mayer se je o tem, kakšne so trenutno razmere v Iranu, pogovarjala s posebno poročevalko Amnesty International iz Irana Raho Bahreini.
Neveljaven email naslov