Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na podobnega bo treba čakati 82 let
Nekoč so verjeli, da ne prinaša nič dobrega, Krištof Kolumb pa je pojav leta 1504 na Jamajki uporabil za svoje preživetje in preživetje celotne posadke. Lunin mrk – v petek na nebu uzremo popolnega – popolnega tako ali drugače, saj bo najdaljši v tem stoletju. Popoln lunin mrk, nekateri mu rečejo celo mrk tisočletja, torej v noči na 28. julij. Najprej ponovimo znanje iz šole: lunin mrk nastane, ko Luna prehaja skozi Zemljino senco – to se zgodi, ko se Sonce, Zemlja in Luna poravnajo. Dogodek, ki spominja na popolni sončni mrk, le da Zemlja zakrije Sonce. Ampak kaj bo tokrat drugače? Razlaga astronom Matic Smrekar, Zavod Z lahkoto.
Redki so mrki, ko Luna točno po sredini “zašiba” skozi Zemljino senco – tisti so daljši. In ta bo eden izmed takih.
Popolni lunin mrk bo trajal eno uro in 43 minut, to bo najdaljši lunin mrk v 21. stoletju (tisti 16. julija leta 2000 je sicer trajal 3 minute dlje). Gre pa skoraj za maksimalno dolžino trajanja. Tokratni mrk bo 17. po vrsti od 85 popolnih luninih mrkov, ki jih bomo našteli v 21. stoletju.
Običajno se (delni in popolni) lunini mrki zgodijo dva do štirikrat letno, in čeprav strogega pravila ni, so pogostejši v juliju in avgustu ter v nekaterih zimskih mesecih.
V petek ne gre pozabiti tudi na Mars. V isti noči bo namreč najsvetlejši v zadnjih petnajstih letih, tudi zato, ker bo 31. julija od Zemlje oddaljen le 57 milijonov kilometrov. Ne bo sicer tako blizu, kot je bil leta 2003 (takrat se je najbolj približal v zadnjih 60 tisoč letih, kar se bo spet zgodilo leta 2287).
In še časovnica petkovega popolnega luninega mrka, ki bo viden povsod po Sloveniji:
Dotik polsence se začne že ob 19.15, začetek delnega luninega mrka bo ob 20.24 (takrat Luna še ne bo nad obzorjem), ob 21.30 pa bo nastopil popoln. Luna bo v Zemljini senci do 00.20.
Zanimivo bo videti, kako bo Luna spreminjala barvo. Med popolnim luninim mrkom Luna namreč ne postane temna, ampak rdeča. Pojav, ki je podoben rdečim sončnim zahodom in vzhodom. Sicer za opazovanje luninega mrka človeško oko ne potrebuje zaščite kot, denimo, pri sončnem mrku, pride pa prav kakšen navaden daljnogled.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na podobnega bo treba čakati 82 let
Nekoč so verjeli, da ne prinaša nič dobrega, Krištof Kolumb pa je pojav leta 1504 na Jamajki uporabil za svoje preživetje in preživetje celotne posadke. Lunin mrk – v petek na nebu uzremo popolnega – popolnega tako ali drugače, saj bo najdaljši v tem stoletju. Popoln lunin mrk, nekateri mu rečejo celo mrk tisočletja, torej v noči na 28. julij. Najprej ponovimo znanje iz šole: lunin mrk nastane, ko Luna prehaja skozi Zemljino senco – to se zgodi, ko se Sonce, Zemlja in Luna poravnajo. Dogodek, ki spominja na popolni sončni mrk, le da Zemlja zakrije Sonce. Ampak kaj bo tokrat drugače? Razlaga astronom Matic Smrekar, Zavod Z lahkoto.
Redki so mrki, ko Luna točno po sredini “zašiba” skozi Zemljino senco – tisti so daljši. In ta bo eden izmed takih.
Popolni lunin mrk bo trajal eno uro in 43 minut, to bo najdaljši lunin mrk v 21. stoletju (tisti 16. julija leta 2000 je sicer trajal 3 minute dlje). Gre pa skoraj za maksimalno dolžino trajanja. Tokratni mrk bo 17. po vrsti od 85 popolnih luninih mrkov, ki jih bomo našteli v 21. stoletju.
Običajno se (delni in popolni) lunini mrki zgodijo dva do štirikrat letno, in čeprav strogega pravila ni, so pogostejši v juliju in avgustu ter v nekaterih zimskih mesecih.
V petek ne gre pozabiti tudi na Mars. V isti noči bo namreč najsvetlejši v zadnjih petnajstih letih, tudi zato, ker bo 31. julija od Zemlje oddaljen le 57 milijonov kilometrov. Ne bo sicer tako blizu, kot je bil leta 2003 (takrat se je najbolj približal v zadnjih 60 tisoč letih, kar se bo spet zgodilo leta 2287).
In še časovnica petkovega popolnega luninega mrka, ki bo viden povsod po Sloveniji:
Dotik polsence se začne že ob 19.15, začetek delnega luninega mrka bo ob 20.24 (takrat Luna še ne bo nad obzorjem), ob 21.30 pa bo nastopil popoln. Luna bo v Zemljini senci do 00.20.
Zanimivo bo videti, kako bo Luna spreminjala barvo. Med popolnim luninim mrkom Luna namreč ne postane temna, ampak rdeča. Pojav, ki je podoben rdečim sončnim zahodom in vzhodom. Sicer za opazovanje luninega mrka človeško oko ne potrebuje zaščite kot, denimo, pri sončnem mrku, pride pa prav kakšen navaden daljnogled.
Jane Weber in Andrej Prezelj sta govorila o koncertu grammyjevca Bele Flecka, ki je bil 17.2.2024 v Čakovcu na Hrvaškem. Gre za enega pomembnejših ameriških glasbenikov zadnjih desetletij.
Slovensko gospodarstvo se je v zadnjih letih močno prestrukturiralo, ugotavlja uredništvo revije Podjetna Slovenija v danes objavljeni analizi. Pred 30 leti so mnogi podjetniki začenjali z rojevanjem slovenskega podjetniškega okolja svojo pot v garaži, danes med njimi najdemo globalni šampioni, ki s svojimi nišnimi produkti konkurirajo na mednarodnem trgu. Med 600 največjimi slovenskimi podjetji po zadnjih objavljenih bilancah jih je kar 189 v lasti podjetnic in podjetnikov. To je po besedah odgovornega urednika Podjetne Slovenije Gorana Novkoviča za domače gospodarsko okolje zelo dober podatek, še bolj spodbudno pa je, da jih bo na to lestvico še več vstopilo v naslednjih letih. O tem, zakaj so ti podjetniki pomembni za Slovenijo, zakaj vztrajajo v domačem okolju, ki je davčno manj predvidljivo in manj ugodno, kako pomagajo pri regeneraciji gospodarstva in koliko je v podjetniških vrstah žensk? O teh vprašanjih se je Aleš Kocjan pogovarjal z Goranom Novkovičem.
Za rakom v Sloveniji letno zboli pribljižno 80 otrok in mladostnikov. Resna bolezen, ki ogrozi zdravje, je huda izkušnja za vsakogar in za celotno družino. Če gre za otroka, ki si šele utira pot v svet, pa je izkušnja toliko hujša. A tudi tu gre za zgodbe neslutenega poguma, vztrajnosti in borbe. Ob mednarodnem dnevu boja proti otroškemu raku svojo izkušnjo deli Jan, 18letnik, ki je s sovrstniki s podobno izkušnjo povezan v okviru Inštituta Zlata pentljica.
Javni zavodi skupaj z javnim sektorjem naročijo za več kot 200 milijonov evrov hrane letno. Večina hrane na krožnike otrok, bolnih in ostarelih v javnih zavodih pride iz tujine, čeprav si tako slovenski agroživilski sektor kot tudi javni zavodi želijo več lokalno pridelane hrane. Posamezni primeri dobre prakse kažejo, da je treba iskati poenostavitve pri javnem naročanju hrane, povezati tako ponudbo kot naročila in poenotiti jedilnike. Rešitve prinaša tudi digitalizacija postopkov. Kmetijsko ministrstvo napoveduje delovanje medresorske delovne skupine, ki se bo spopadla z vprašanjem, kako narediti preboj slovenske hrane v javne zavode.
Slovenske lastnike nepremičnine na Hrvaškem skrbi dvig davka na nepremičnine pri južnih sosedih. V pogovoru z našo dopisnico Tanjo Borčič Bernard boste izvedeli, ali je slovenskih lastnikov nepremičnin res iz leta v leto več, za kolikšen dvig davka gre in v katerih mestih oz. občinah bo dvig največji. Pa tudi, kakšni so napotki za lastnike nepremičnin in ali cene nepremičnin na Hrvaškem stagnirajo ali rastejo.
Na svetovni dan radia se o povezanosti radia in demokracije pogovarjamo s portugalskim pisateljem. José Luís Peixoto se je rodil v letu revolucije nageljnov. Aprila 1974 je Gibanje oboroženih sil izvedlo državni udar in odprlo pot demokraciji. Znak za začetek upora je dal radio, ko je predvajal zmagovalno skladbo festivala, na katerem Portugalska izbira potnika na Evrovizijo. Tisto leto je bila to skladba E depois do Adeus (Po slovesu), ki jo poje Paulo de Carvalho.
Danes radijci po vsem svetu praznujemo. Svetovni dan radia je bil razglašen na 36. seji Generalne konference Unesca leta 2011, potrjen pa na 67. seji Generalne skupščine OZN leta 2012. Datum, 13. februar, je bil izbran zato, ker je na ta dan leta 1946 začel delovati Radio Združenih narodov. 13. februar je tako postal priložnost za dvig zavesti o pomenu javnega radia v širši javnosti, za promocijo svobodnega, neodvisnega in pluralnega radia ter za krepitev mednarodnega sodelovanja med radijskimi ustvarjalci. Geslo letošnjega svetovnega dneva radia je 'Radio: stoletje obveščanja, zabave in izobraževanja' in osvetljuje izjemno preteklost radia, pomembno sedanjost in obljubo dinamične prihodnosti. O tem v pogovoru Andreje Čokl z Edito Kudlačovo, vodjo enote za radio pri Evropski zvezi za radiodifuzijo (EBU).
Nekaj dni je že jasno, komu je bila namenjena sreča pri žrebu vstopnic za Evro 2024. Priča smo izjemnemu zanimanju za nogometni dogodek, ki se bo čez nekaj mesecev zgodil v Nemčiji. Tisti, ki niso dobili sporočila, da lahko kupijo vstopnice, imajo vendarle še možnost, da se jim v prihodnjih mesecih odpre pot do nakupa. O vstopnicah, pa tudi o evforiji, smo se pogovarjali z Martinom Koželjem, generalnim sekretarjem Nogometne zveze Slovenije.
Termin oddaje Studio ob 17.00 smo tokrat namenili praznični oddaji, v kateri predstavljamo prejemnike letošnjih Prešernovih nagrad. O tem, kdo so, kaj jih žene in kako vidijo svoje ustvarjanje.
Ob Mednarodnem dnevu maternega jezika na Javnem skladu za kulturne dejavnosti pripravljajo veliko branje literarnih besedil v maternih jezikih, ki bo v Cukrarni v Ljubljani 21. februarja. To je uvodni dogodek v vsakoletno državno srečanje Sosed tvojega brega, ki že več kot 40 let združuje vse avtorje in avtorice, ki živijo v Sloveniji, pišejo pa v svojih maternih jezikih. Z Barbaro Rigler, producentko za literarno dejavnost pri Javnem skladu za kulturne dejavnosti Republike Slovenije in odgovorno urednico revije Mentor, se je pogovarjala Biljana Žikić.
V Sloveniji je kar 25 % odraslih, ki razumejo le preprosta besedila, nabor besedil v lahkem branju pa je izjemno omejen. Strokovnjaki poudarjajo, da bi morali uzakoniti, da morajo biti birokratski dopisi razumljivi vsem, saj v nasprotnem primeru lahko država manipulira z državljani, predvsem s tistimi z intelektualno oviro. FOTO: Pixabay
V dvorani Državnega sveta sta se v organizaciji Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide ter Slovenske krovne zveze za psihoterapijo včeraj popoldne odvila posvet in okrogla miza Izzivi psihoterapije v slovenskem prostoru - različni pogledi, skupne rešitve. Namen posveta je bil predstavitev različnih strokovnih stališč na temo psihoterapije s ciljem poiskati skupne rešitve, ki bi pripomogle k enakopravnemu reguliranju tega področja. V Sloveniji si namreč psihoterapevti prizadevajo pripraviti zakon o psihoterapiji, s katerim bi regulirali ta poklic. Z zakonom se zapleta, ker imajo v zdravstvenem sistemu zadržke do psihoterapevtov, ki nimajo osnovne izobrazbe iz medicine oz. psihologije. Posvet o psihoterapiji je spremljala Cirila Štuber. foto: Benjamin Beci/Fixmedia
Ob dnevu varne rabe interneta strokovnjaki opozarjajo, da je trenutno v Sloveniji od 2000 do 3000 mladih, ki niso sposobni končati osnovne ali srednje šole, ker nepravilno uporabljajo nove tehnologije. Med najbolj ranljivimi osebami na spletu pa niso samo otroci in mladostniki temveč tudi starejši in osebe z intelektualno oviro. Te so zaradi ovire dovzetne za različne sugestije, posledično so večkrat žrtve različnih zlorab, ki se pogosto iz virtualnega sveta prestavijo v realnega. Ne upoštevajo že osnovnih pravil varne rabe interneta, zato pride do izmenjave golih fotografij in srečanj v živo z neznanci, za katere se izkaže, da niso to, za kar so se izdajali. FOTO: Pixabay
Tri kmetije in tri ustanove s področja socialnega varstva sodelujejo pri zanimivem projektu z zagonetnim naslovom: »Izvajanje primarne preventive za urjenje kognitivnih funkcij ranljivih skupin na kmetijah.« V praksi pa to ne pomeni nič drugega, kot da dijaki Srednje gozdarske, lesarske in zdravstvene šole iz Postojne pridno izdelujejo in dopolnjujejo pripomočke oziroma igrače za ranljive skupine, kmetije nudijo prostor za preizkušanje teh izdelkov in prilagajajo svoje poti tako, da so dostopne tudi gibalno oviranim, ustanove pa med drugim nudijo svoje strokovno znanje. Sabrina Mulec je obiskala srednješolce in njihove mentorje ter se pogovarjala z gospodarjem ene izmed kmetij.
Obisk gora, na leto jih obišče okoli 1, 7 milijona obiskovalcev, se iz leta v leto povečuje. Z večjim obiskom narašča tudi število gorskih nesreč, ki je bilo lani rekordno. Gorski reševalci so imeli 687 posredovanj. Pred novo planinsko sezono številne organizacije, tudi turistične, krepijo sodelovanje s Planinsko zvezo, Gorsko-reševalno zvezo in Združenjem gorskih vodnikov, da bi skupaj izboljšali skupaj varnost v gorskem svetu.
Navdih za besedilo slovenskega evrovizijskega aduta, pesmi Veronika, ki jo poje Raiven, je bila Veronika Deseniška. Čeprav o njej ni veliko ohranjenih zgodovinskih dejstev, pa je njena ljubezenska zgodba s celjskim grofom Friderikom II. (drugim) bila upodobljena v številnih umetniški delih, zaslediti jo je mogoče celo v hrvaški, češki, italijanski in nemški literaturi.
Na trasi gradnje drugega tira Divača Koper smo ob izkopu predorov ravno zdaj priča najbolj množičnim odkritjem kraških pojavov. Z izkopi so pričeli pred dvema letoma in pol, tokratna odkritja pa pripisujejo prečkanju Beško-Ocizeljskega jamskega sistema. Strokovnjaki so na podlagi geoloških raziskav in preteklih izkušenj ob gradnji avtoceste napovedali, da se bo tekom gradnje odkrilo 100 manjših in 10 večjih kraških pojavov. Do zdaj so napovedi precej točne.
Tilen Artač in Aleksander Pozvek o novi generaciji Radia Ga Ga. Prva oddaja z novimi liki in novimi koncepti bo na sporedu 9. februarja 2024.
Končala se je več kot mesec dni dolga javna razprava o predlogu novega zakona o medijih, ki bo po trditvah ministrstva za kulturo eden najsodobnejših medijskih zakonov v Evropi. Rok, do katerega so lahko združenja in organizacije s področja novinarstva in medijev ter druge interesne skupine posredovale ministrstvu svoje predloge in pripombe, se je iztekel včeraj. Pripomb na predlagane rešitve je veliko, saj zakon posega na številna interesna področja. Največ kritik je glede predlaganega načina sofinanciranja medijskih vsebin.
Pred 10-imi leti, v noči med 31.januarjem in 1. februarjem, je Postojno in okoliške kraje prizadela naravna katastrofa nepredstavljivih razsežnosti. Žled je okoval vse, kar se je okovati dalo. Drevesa so popuščala pod pritiski, padala na elektro omrežje in trgala vode, rušili so se drogovi, velik del Notranjske je ostal v temi, ljudi je zeblo, saj ogrevanje v večini objektov ni delovalo, pretrgani so bili komunikacijski vodi. Ponekod – tudi v predelih Postojne - elektrike ni bilo več kot 10 dni. In kot pravi naša dopisnica Sabrina Mulec – če tega nisi doživel, si ne moreš predstavljati.
Neveljaven email naslov