Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko se kmetijstvo v zahodni in severni Evropi zaradi dolgotrajnega pomanjkanja padavin in visokih temperatur sooča z veliko škodo, visoke temperature pri nas trajajo šele dober teden in bodo kot kaže konec tedna popustile. Jernejka Drolec je preverila, kakšne težave povzročajo visoke temperature v kmetijski pridelavi.
Medtem ko se kmetijstvo v Zahodni in Severni Evropi spopada z veliko škodo, visoke temperature pri nas, kot kaže, ne bodo pustile hudih posledic
Visoke temperature niso ugodne za nobene kmetijske kulture. Ko so temperature višje od 30 stopinj, vse kulture trpijo vročinski stres. Najbolj je vročini izpostavljena zelenjava na prostem, najbolj na udaru so plodovke, temperature nad 35 stopinj Celzija so že zelo kritične. Jana Bolčič, specialistka za zelenjadarstvo na Kmetijsko gozdarskem zavodu Nova Gorica:
Predvsem zaradi tega, ker ni dovolj cvetnega prahu za oplodnjo. Na naših območjih je problem tudi kalcij, ki je v tej vročini rastlinam težko dostopen.
V tem času je treba poskrbeti tudi za zadostno zalivanje sadik za presajanje. Namakanje je veliko lažje v plastenjakih, kjer pršilce namestimo pod strop in namakamo zjutraj. Kakšne bodo posledice vročinskega vala v sadjarstvu? Andreja Brence, specialistka za sadjarstvo s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Pričakujemo ne tako obilno, ampak povprečno letino. Pri jagodičju se že kažejo ožigi na listih, pri jablani in hruški visoke temperature povzročajo hitro dozorevanje.
Ali so visoke temperature morda ugodne za trto in pridelavo grozdja? Simona Hauptman, specialistka za vinogradništvo Kmetijskega zavoda Maribor:
Ja, trta je rastlina sonca. Trta bo zadnja odreagirala na vročinski stres.
Visoke temperature so stres tudi za živali, med drugim povzročijo tudi dvig temperature vode v ribogojnicah. Pred leti je v eni od ribogojnic na Štajerskem temperatura vode v kratkem obdobju zrasla na 26 stopinj, kar je približno 10 stopinj več, kot je primerno za postrvi in bi lahko rekli, da so se ribe skoraj skuhale v ribogojnici. Ohlajanje takih voda je praktično nemogoče.
V splošnem pa je letos v Sloveniji do zdaj več težav v kmetijstvu povzročilo deževje.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Medtem ko se kmetijstvo v zahodni in severni Evropi zaradi dolgotrajnega pomanjkanja padavin in visokih temperatur sooča z veliko škodo, visoke temperature pri nas trajajo šele dober teden in bodo kot kaže konec tedna popustile. Jernejka Drolec je preverila, kakšne težave povzročajo visoke temperature v kmetijski pridelavi.
Medtem ko se kmetijstvo v Zahodni in Severni Evropi spopada z veliko škodo, visoke temperature pri nas, kot kaže, ne bodo pustile hudih posledic
Visoke temperature niso ugodne za nobene kmetijske kulture. Ko so temperature višje od 30 stopinj, vse kulture trpijo vročinski stres. Najbolj je vročini izpostavljena zelenjava na prostem, najbolj na udaru so plodovke, temperature nad 35 stopinj Celzija so že zelo kritične. Jana Bolčič, specialistka za zelenjadarstvo na Kmetijsko gozdarskem zavodu Nova Gorica:
Predvsem zaradi tega, ker ni dovolj cvetnega prahu za oplodnjo. Na naših območjih je problem tudi kalcij, ki je v tej vročini rastlinam težko dostopen.
V tem času je treba poskrbeti tudi za zadostno zalivanje sadik za presajanje. Namakanje je veliko lažje v plastenjakih, kjer pršilce namestimo pod strop in namakamo zjutraj. Kakšne bodo posledice vročinskega vala v sadjarstvu? Andreja Brence, specialistka za sadjarstvo s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Pričakujemo ne tako obilno, ampak povprečno letino. Pri jagodičju se že kažejo ožigi na listih, pri jablani in hruški visoke temperature povzročajo hitro dozorevanje.
Ali so visoke temperature morda ugodne za trto in pridelavo grozdja? Simona Hauptman, specialistka za vinogradništvo Kmetijskega zavoda Maribor:
Ja, trta je rastlina sonca. Trta bo zadnja odreagirala na vročinski stres.
Visoke temperature so stres tudi za živali, med drugim povzročijo tudi dvig temperature vode v ribogojnicah. Pred leti je v eni od ribogojnic na Štajerskem temperatura vode v kratkem obdobju zrasla na 26 stopinj, kar je približno 10 stopinj več, kot je primerno za postrvi in bi lahko rekli, da so se ribe skoraj skuhale v ribogojnici. Ohlajanje takih voda je praktično nemogoče.
V splošnem pa je letos v Sloveniji do zdaj več težav v kmetijstvu povzročilo deževje.
V osredju povolilnega političnega dogajanja v Sloveniji je težavno sestavljanje vladajoče koalicije, predvsem, ker je večina strank, ki so prestopile parlamentarni prag, zavrnila možnost kakršnega koli sodelovanja s stranko SDS Janeza Janše. Ta pa je zmagovalka volitev. Če pogledamo po Evropi, naša država v tem pogledu ni kakšna posebnost, takšnih strank je kar nekaj – denimo Narodna fronta Marine Le Pen v Franciji, Severna Liga v Italiji, Stranka za svobodo Geerta Wildersa na Nizozemskem, Zakon in pravičnost z Jaroslavom Kačinskim na Poljskem, v Avstriji Svobodnjake Sebastiana Kurza, v Nemčiji AFD in ne nazadnje tudi Die Linke. Sandra Brankovič je poklicala doc. dr. Marka Lovca, s Centra za mednarodne odnose na ljubljanski Fakulteti za družbene vede, pogovor sta začela z vprašanjem, da je bilo takšnih, prej omenjenih strank nekoč precej manj, predvsem pa so bile na političnem obrobju. Zakaj in kako se je to spremenilo?
Prvo poročilo Svetovnega sklada za naravo opozarja, da je koncentracija mikroplastike v Sredozemlju skoraj štirikrat višja kot v drugih odprtih morjih. .
Dan Primoža Trubarja, 8. junij, je od leta 2010 je državni praznik, ki pa ni dela prost dan.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Cene bencina so znova rekordno visoke – njihovo gibanje sledi cenam nafte na svetovnih trgih, obenem pa se je pred volitvami zgodilo, da vlada ni dvignila trošarin. A po napovedih analitikov se bodo cene nafte na svetovnih trgih počasi ustalile. O tem, kako cene vplivajo na naše gospodarstvo in potrošnjo, se je Erna Strniša pogovarjala s Sašom Stanovnikom, glavnim ekonomistom skupine Alta.
V spodnjem Podravju že približno eno leto poteka program »Skupaj proti demenci«, s katerim želijo partnerji razširiti zavedanje o pravilnem ravnanju z dementnimi osebami. Ob tem se s predavanji, delavnicami in zdaj še z odprtjem svetovalnega telefona borijo proti stigmatizaciji oseb, obolelih za demenco. Posebna pozornost je namenjena tudi njihovim svojcem.
V nedavni volilni kampanji smo lahko videli tudi zaostrovanje politične retorike. Romi, istospolno usmerjeni, prebežniki, pa tudi ljudje z drugačnimi političnimi pogledi so velikokrat žrtve sovražnega govora. Njegovo širjenje omogočajo družbena omrežja. Facebook je v prvi četrtini leta umaknil 2,5 milijona objav sovražnega govora. Toda temeljno vprašanje je, kaj sploh je sovražni govor. Kot smo lahko slišali na posvetu na Fakulteti za družbene vede v okviru projekta Spletno oko, nimamo ne enotne mednarodne definicije sovražnega govora, pa tudi pravniki in sociologi različno opredeljujejo sovražni govor. Prijavna točka Spletno oko je pripravila nov priročnik za prijavljanje sovražnega govora na družbenih omrežjih.
Štajerska gospodarska zbornica je danes podjetjem podravske regije podelila nagrade za najboljše inovacije. Med 23-mi inovacijami so podelili 4 zlata priznanja, ki so jih prejeli v Tovarni aluminija Talum za inovacijo Eco green Alu cam, podjetju Swatycomet za inovativno linijo smolno rezanih rezalk in brusnih plošč, v Impolu 2000 za razvoj industrijskega algoritma in v podjetju Ledinek Engineering za njihovo stiskalnico za stiskanje in lepljenje lesnih lamel v lamelne plošče. Več o inovaciji in mislenosti v tej družbi pa v pogovoru z direktorjem podjetja Gregorjem Ledinekom, ki ga je pripravil novinar Aleks Horvat.
Z gospo Andrejo Palatinus z Direkcije za vode smo se ob svetovnem dnevu varstva okolja, ki letos poteka pod sloganom "Premagajmo onesnaževanje s plastiko", pogovarjali o onesenaženosti slovenskega morja in celinskih voda s plastiko in mikroplastiko.
Z gospo Andrejo Palatinus z Direkcije za vode smo se ob svetovnem dnevu varstva okolja, ki letos poteka pod sloganom "Premagajmo onesnaževanje s plastiko", pogovarjali o onesenaženosti slovenskega morja in celinskih voda s plastiko in mikroplastiko.
Po lanskem ocenjevanju toaletnih prostorov ob slovenskih avtocestah se je inštitut tokrat lotil toalet na železniških postajah. Čistoča je na visoki ravni, a v oči bode zastarelost in pomanjkljiva funkcionalnost.
Ob nacionalnem dnevu krvodajalstva smo se pogovarjali s Suzano Đorđević, socialno delavko iz Službe za krvodajalstvo Zavoda za transfuzijsko medicino in z Boštjanom Novakom z Rdečega križa.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Koliko odpadkov "pridelamo" v Sloveniji letno? Od kod prihajajo in kakšni so? Kam jih pošljemo? Koliko je divjih odlagališč? Kako zmanjšati količino odpadkov v naših domovih? O vsem tem v nedeljskem jutru na Prvem.
Ta konec tedna je središče Ljubljane v znamenju 10. Znanstivala. O festivalu smo se pogovarjali z vodjo Hiše eksperimentov dr. Miho Kosom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V rednem četrtkovem jutranjem potepanju Po Sloveniji z dopisniki se nam je na Prvi tokrat oglasila Karmen Štrancar Rajevec, naša Zasavska dopisnica. Govorili smo o oglarstvu, ki je pomembna dopolnilna dejavnost vrste kmetij v Dolah pri Litiji.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Družba Gas Natural je več italijanskim ustanovam v pismu sporočila, da odstopa od gradnje plinskega terminala V Žavljah. Načrtom so v 14tih letih skoraj vse institucije, s tožbama tudi ankaranska občina in posredno Slovenija. Ključno pa naj bi bilo nasprotovanje tržaškega pristanišča, saj bi terminal ogrozil njegov razvoj. Nekaj odzivov je zbrala Tjaša Škamperle.
Neveljaven email naslov