Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tokrat gledamo v glave aktivne mladine. Kaj jih žene, kaj spodbuja, da se pridružujejo prostovoljnim iniciativam, da se združujejo v društva in se na sploh povezujejo s sovrstniki, ki imajo enake interese. Katerih je več – tistih mladih, ki so aktivni člani družbe ali tistih drugih, ki jih svet okoli njih ne zanima? To se sprašujemo 12. avgusta, ob mednarodnem dnevu mladih.
Zakaj se mladi pridružujejo prostovoljnim iniciativam, se združujejo v društva in se na sploh povezujejo s sovrstniki enakih interesov?
Ob mednarodnem dnevu mladih v ospredje postavljamo aktivne mlade – mlade, ki delajo z mladimi.
O aktivni vlogi mladih, ki jo ti lahko imajo v družbi, če to le želijo, smo se pogovarjali s Katarino Shoaib, plesno učiteljico, mladinsko delavko, tudi soustanoviteljico in aktivno članico Športno kulturnega društva GOR. Katarina se ukvarja z enim od elementov hiphop kulture, breakdanceom.
GOR se ukvarja s hiphopom, povezuje umetnike iz Slovenije pa tudi kakšne tuje. Ukvarjamo se z grafitiranjem, breakanjem, dj-anjem, repanjem. Ponavadi je tako da mi vidimo mlade, ki počnejo nekaj od tega in jih povabimo, da se nam pridružijo.
Pred dvema letoma so odprli svoj prvi mladinski center oz. nekakšno ulično šolo s tečaji. So pa mladi v GOR-u tudi družbeno kritični in poskušajo premikati meje.
Število žensk v breakdancu nikoli ni bilo veliko, ampak v celotni kulturi so se pa vedno gibale in sodelovale. Ko sem kot plesalka potovala po Evropi, sem opazila, da je več ženskih breakerk, medtem ko sem v Sloveniji zaenkrat edina aktivna, tako da potujem okoli, jaz. In zdaj iščem mlada dekleta. Pred petimi leti smo zato organizirali dogodek samo za dekleta. Udeležile so se ga dekleta iz 10. različnih držav in letos smo ga naredili že petič zapred.
“Ko vidim nekoga mlajšega, ki je tako motiviran za delo z mladimi in goji ljubezen do hoje v hribe, mene to zelo motivira, mi da zagon za naprej, da se potem še raje ukvarjam z njimi in jim podajam neko znanje in ljubezen, ki jo sama gojim do planin,” pove Katarina Kadivec, predstavnica Mladinske komisije Planinske zveze Slovenije, ki se ukvarja se z mladimi, ki jih zanima vse, kar je povezano s hribi. S tako aktivacijo mladih naredimo nekaj dobrega tudi za ohranjanje narave.
Glede na to, da se na takih izobraževanjih zmeraj poudarja “ohranjajmo naravo čisto, odnesimo smeti v dolino”, se mogoče to še bolj zakorenini in potem tudi ostale opozarjajo, da je treba na našo naravo paziti, da jo bomo ohranili za zanamce.
V nedeljskem jutru na Prvem smo ponovili tudi izsek o prostovoljskem študentskem delu. Konec julija se je naša terenska ekipa odpravila tudi v Črno na Koroškem, ker so preverjali, kako so študenti prostovoljci pomagali v sklopu 20. Študentske delovne brigade. O delu brigadirjev v oddaji Prvi na obisku.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Tokrat gledamo v glave aktivne mladine. Kaj jih žene, kaj spodbuja, da se pridružujejo prostovoljnim iniciativam, da se združujejo v društva in se na sploh povezujejo s sovrstniki, ki imajo enake interese. Katerih je več – tistih mladih, ki so aktivni člani družbe ali tistih drugih, ki jih svet okoli njih ne zanima? To se sprašujemo 12. avgusta, ob mednarodnem dnevu mladih.
Zakaj se mladi pridružujejo prostovoljnim iniciativam, se združujejo v društva in se na sploh povezujejo s sovrstniki enakih interesov?
Ob mednarodnem dnevu mladih v ospredje postavljamo aktivne mlade – mlade, ki delajo z mladimi.
O aktivni vlogi mladih, ki jo ti lahko imajo v družbi, če to le želijo, smo se pogovarjali s Katarino Shoaib, plesno učiteljico, mladinsko delavko, tudi soustanoviteljico in aktivno članico Športno kulturnega društva GOR. Katarina se ukvarja z enim od elementov hiphop kulture, breakdanceom.
GOR se ukvarja s hiphopom, povezuje umetnike iz Slovenije pa tudi kakšne tuje. Ukvarjamo se z grafitiranjem, breakanjem, dj-anjem, repanjem. Ponavadi je tako da mi vidimo mlade, ki počnejo nekaj od tega in jih povabimo, da se nam pridružijo.
Pred dvema letoma so odprli svoj prvi mladinski center oz. nekakšno ulično šolo s tečaji. So pa mladi v GOR-u tudi družbeno kritični in poskušajo premikati meje.
Število žensk v breakdancu nikoli ni bilo veliko, ampak v celotni kulturi so se pa vedno gibale in sodelovale. Ko sem kot plesalka potovala po Evropi, sem opazila, da je več ženskih breakerk, medtem ko sem v Sloveniji zaenkrat edina aktivna, tako da potujem okoli, jaz. In zdaj iščem mlada dekleta. Pred petimi leti smo zato organizirali dogodek samo za dekleta. Udeležile so se ga dekleta iz 10. različnih držav in letos smo ga naredili že petič zapred.
“Ko vidim nekoga mlajšega, ki je tako motiviran za delo z mladimi in goji ljubezen do hoje v hribe, mene to zelo motivira, mi da zagon za naprej, da se potem še raje ukvarjam z njimi in jim podajam neko znanje in ljubezen, ki jo sama gojim do planin,” pove Katarina Kadivec, predstavnica Mladinske komisije Planinske zveze Slovenije, ki se ukvarja se z mladimi, ki jih zanima vse, kar je povezano s hribi. S tako aktivacijo mladih naredimo nekaj dobrega tudi za ohranjanje narave.
Glede na to, da se na takih izobraževanjih zmeraj poudarja “ohranjajmo naravo čisto, odnesimo smeti v dolino”, se mogoče to še bolj zakorenini in potem tudi ostale opozarjajo, da je treba na našo naravo paziti, da jo bomo ohranili za zanamce.
V nedeljskem jutru na Prvem smo ponovili tudi izsek o prostovoljskem študentskem delu. Konec julija se je naša terenska ekipa odpravila tudi v Črno na Koroškem, ker so preverjali, kako so študenti prostovoljci pomagali v sklopu 20. Študentske delovne brigade. O delu brigadirjev v oddaji Prvi na obisku.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Vodilna ustanova na področju temeljnih raziskav v molekularni biologiji in genetiki, The Cold Spring Harbor Laboratory, je Jamesu Watsonu, prejemniku Nobelove nagrade za razvozlanje strukture DNK, zaradi rasističnih izjav odvzela tri častne naslove. Kot je v dokumentarnem filmu z naslovom »Dešifrirati Watsona«, ki ga je ob njegovi 90-letnici posnela in objavila ameriška javna medijska hiša PBS, dejal Watson, še vedno verjame, da imajo belci zaradi svojih genov višji inteligenčni kvocient kot črnci. Z raziskovalnega laboratorija, ki ga je James Watson več kot desetletje tudi vodil in ga je pred 12-imi leti moral zaradi spornih stališč zapustiti, so ob tem sporočili, da so te izjave zavržene, neznanstvene in na noben način ne predstavljajo pogledov in stališč ustanove ali njenih zaposlenih. Laboratorij je ob tem ostro obsodil zlorabo znanosti za krepitev predsodkov. Urška Henigman se je o tem dogajanju pogovarjala z antropologinjo doktorico Ireno Šumi, ki jo je najprej prosila za komentar najnovejšega dogajanja v zvezi s škandaloznim znanstvenikom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V četrtkovem jutru se nam je v rubriki Po Sloveniji z dopisniki iz Celja oglasil Matija Mastnak in pod drobnogled vzel številna pereča okoljska vprašanja knežjega mesta.
Pogoji zadolžitve ugodni, cena 1,2 odstotka, februarja je treba vrniti 2,3 milijarde glavnic, ki so bile obrestovane z več kot 4 odstotki. Finančni minister Andrej Bertoncelj je s pogoji zadolžitve zadovoljen. »Bili smo pogumni, bili smo prvi in bili smo uspešni,” odgovori na vprašanje, ali je kakšno sporočilo v tem, da smo kot prva od evrskih držav odprli trg državnih obveznic. Gre pa za refinanciranje, poudari finančni minister, na koncu leta bo država manj zadolžena kot na začetku, saj bo za odplačilo porabila tudi kupnino od NLB-ja in proračunski presežek.
V zadnjih 50. letih se je proizvodnja plastike povečevala in tako znaša trenutna svetovna letna proizvodnja zastrašujočih 400 milijonov ton plastike. Ker v naravi vse kroži, odpadna plastika pa se nikoli popolnoma ne razgradi, so majhni delci plastike, govorimo o mikroplastki, že prešli v prehranski krogotok. Najdemo jih v vodi, zraku, avstrijski znanstveniki pa so jo našli tudi že v človeškem blatu. Mikroplastika je trenutno aktualna tema številnih raziskav.
O predstava "Ljubljanski vodnik našel Vodnika" z Andrejem Rozmanom Rozo ob 200. obletnici smrti jezikoslovca.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Poznavalci, od analitikov, finančnikov, gospodarstvenikov, napovedujejo zahtevnejše leto od lanskega. Rast bo bolj umirjena. Če so bile lanske napovedi za Slovenijo okoli štirih odstotkov in pol, se letos presečišče giblje okoli treh odstotkov in pol. V Sloveniji bo dejavnost še vedno znatno višja od evrskega povprečja, toda tveganja se kopičijo. Nekaj ocen o pričakovanjih je zbrala Zdenka Bakalar.
V začetku leta, v katerem bomo praznovali tudi 50 letnico prvega človeškega pristanka na luni, je na področju raziskovanja našega naravnega satelita padel še en mejnik – prvi uspešni pristanek sonde na temni strani meseca. Kitajska sonda Chang 'e 4 je v zgodnjih jutranjih urah, ob 3:26 po srednjeevropskem času, mehko pristala v velikanskem kraterju blizu luninega južnega pola in že poslala na zemljo prve posnetke. Gre za nov uspeh ambicioznega kitajskega vesoljskega programa, v katerem ima luna zelo pomembno vlogo. Foto: rkarkowski/Pixabay
Gospodarska gibanja ugodno vplivajo na dogajanje na trgu dela. Rast zaposlenosti je še vedno visoka, k temu je pripomoglo zaposlovanje tuje delovne sile in tistih, ki so do sedaj bili bolj ali manj neaktivni. V prihajajočem obdobju se bo ob nižji gospodarski rasti tudi rast zaposlenost začela precej umirjati. Na umiritev zaposlovanja bodo vse bolj vplivali tudi demografski dejavniki ter pomanjkanje usposobljene delovne sile. O dogajanju na trgu dela pa več v pogovoru Urške Valjavec z generalno direktorico Zavoda za zaposlovanje Mavricijo Batič.
Ob besedni zvezi novoletni sklepi marsikdo zamahne z roko, češ, da so to modne muhe, ki nimajo nobenega pomena. Pa ni tako. Novoletni sklepi so odraz človekove vitalnosti, pravi Tjaša M. Kos, psihologinja z doktoratom iz psihoterapevtskih znanosti. Drugo vprašanje seveda je, kakšne cilje si ob novem letu postavimo. Največ zaobljub je sicer povezanih z lepšim videzom in opuščanjem razvad. Manj pa z notranjimi spremembami, kot je na primer izboljšanje samopodobe in pomoč drugim ljudem, kar je sicer najgloblje povezano z doživljanjem občutka zadovoljstva, sreče in smisla v življenju.
Emil Ledenko je moški sredi 40-tih let, se enkrat tedensko odpravi do reke ali jezera, da bi si privoščil ledeno kopel. To najraje počne pozimi, saj ima šele takrat voda pravo temperaturo, tam nekje do 6 stopinj Celzija. Ne moti ga niti nizka temperatura zraka. Da ga ne zebe, poskrbi z dihanjem po metodi, ki jo je razvil Nizozemec Wim Hof. To je poseben način zavestnega dihanja, s pomočjo katerega vsaj enkrat na teden zaplava po Kamniški Bistrici ali kateri drugi reki ali jezeru. Z Emilom Ledenkom se je pogovarjala Cirila Štuber.
Neveljaven email naslov