Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na prvi šolski dan je tudi ekipa Prvega prestopila šolski prag in preverila, kakšno leto je pred šolarji in zaposlenimi na šoli, česa se mladi veselijo, česa mogoče ne. Janez Podlesnik in Špela Šebenik sta obiskala OŠ Zadobrova, kjer bo novo šolsko leto nekaj posebnega.
Osnovnošolci in srednješolci so se vrnili v šolske klopi
Osnovne šole bo v novem šolskem letu obiskovalo predvidoma 184.169 učenk in učencev, od tega bo šolski prag prestopilo 21.874 prvošolk in prvošolčkov. V 27 osnovnih šol s prilagojenim programom in 21 enot s prilagojenim programom pri osnovnih šolah bo predvidoma vključenih 3.118 otrok. Ekipa Prvega se je odpravila na OŠ Zadobrova, kjer se bo letošnje šolsko leto začelo še bolj posebno kot sicer. Odprli bodo namreč nov prizidek. Ravnatelj Vladimir Znoj:
“Prvi šolski dan je vedno neka posebna zgodba, nekaj novega, letos pa bomo še posebej veseli, ker odpiramo lep in uporaben prizidek šoli. Dolgo smo razmišljali, kako naj bi izgledal, tako da smo ga res opremili učinkovito, kakovostno in bo izboljšal proces dela. Imamo nekaj posebnih prostorov – na primer naravoslovni kabinet, kjer imamo 3D-prezentacijo in fiksno postavljene mikroskope, akvarije. Potem imamo postavljeno visoko gredo, kjer bodo otroci lahko sadili zelišča, zelenjavo. Imamo senzorno sobo, ki je namenjena za sproščanje učencev s posebnimi potrebami. Učilnice pa so vse opremljene z vrhunsko tehniko, ki jo učitelji zelo dobro uporabljajo in tudi učenci jo že poznajo.”
Devetošolka Julija priznava, da je bilo danes težko vstati in bi imela še nekaj dni počitnic več, Ana pa je bila današnjega dne vesela, “ker je spet videla prijatelje in učitelje, ki so zelo prijazni”. Deveti razred bo sicer zanjo nekaj posebnega, zadnji razred s prijatelji, s katerimi si skupaj devet let, nato pa se razideš. Mladi še ne razmišljajo o nacionalnem preverjanju znanja, ki jih čaka ob koncu 9. razreda, čeprav vedo, da je prehod v srednjo šolo, ki jih čaka prihodnje leto, kar velik korak.
Odprtje prostorov bo popoldne, že dopoldne pa je bilo na OŠ Zadobrova nekaj posebnega za prvošolce. Pričakali so jih v telovadnici in večnamenski dvorani, kjer so jim pripravili krajši kulturni program, nato pa jim razkazali prostore šole in jih povabili na sladko presenečenje v jedilnico. Kaj so povedali po sprejemu?
Delovne sobote
Z ministrstva za izobraževanje, znanost in šport so sporočili, da so v tem šolskem letu predvidene tri delovne sobote. Dve bosta nadomestili dva pouka prosta dneva. V soboto, 29. septembra, bodo v šolah nadomeščali 24. december in tako podaljšali novoletne počitnice. V soboto, 11. maja 2019, bodo šole nadomeščale petek, 3. maj 2019, in tako podaljšale prvomajske počitnice. Tretja delovna sobota pa je morala biti dodana zato, ker bi bilo sicer v novem šolskem letu premalo dni pouka. Pravilnik o šolskem koledarju za osnovne šole namreč določa, da pouk od 1. do 8. razreda ne sme trajati manj kot skupaj 189 dni, v 9. razredu pa ne manj kot skupaj 174 dni. Po šolskem koledarju 2018/2019 je od 3. septembra, ko se začne pouk, pa do konca pouka skupaj 188 dni pouka, zato je bilo treba dodati še eno delovno soboto.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na prvi šolski dan je tudi ekipa Prvega prestopila šolski prag in preverila, kakšno leto je pred šolarji in zaposlenimi na šoli, česa se mladi veselijo, česa mogoče ne. Janez Podlesnik in Špela Šebenik sta obiskala OŠ Zadobrova, kjer bo novo šolsko leto nekaj posebnega.
Osnovnošolci in srednješolci so se vrnili v šolske klopi
Osnovne šole bo v novem šolskem letu obiskovalo predvidoma 184.169 učenk in učencev, od tega bo šolski prag prestopilo 21.874 prvošolk in prvošolčkov. V 27 osnovnih šol s prilagojenim programom in 21 enot s prilagojenim programom pri osnovnih šolah bo predvidoma vključenih 3.118 otrok. Ekipa Prvega se je odpravila na OŠ Zadobrova, kjer se bo letošnje šolsko leto začelo še bolj posebno kot sicer. Odprli bodo namreč nov prizidek. Ravnatelj Vladimir Znoj:
“Prvi šolski dan je vedno neka posebna zgodba, nekaj novega, letos pa bomo še posebej veseli, ker odpiramo lep in uporaben prizidek šoli. Dolgo smo razmišljali, kako naj bi izgledal, tako da smo ga res opremili učinkovito, kakovostno in bo izboljšal proces dela. Imamo nekaj posebnih prostorov – na primer naravoslovni kabinet, kjer imamo 3D-prezentacijo in fiksno postavljene mikroskope, akvarije. Potem imamo postavljeno visoko gredo, kjer bodo otroci lahko sadili zelišča, zelenjavo. Imamo senzorno sobo, ki je namenjena za sproščanje učencev s posebnimi potrebami. Učilnice pa so vse opremljene z vrhunsko tehniko, ki jo učitelji zelo dobro uporabljajo in tudi učenci jo že poznajo.”
Devetošolka Julija priznava, da je bilo danes težko vstati in bi imela še nekaj dni počitnic več, Ana pa je bila današnjega dne vesela, “ker je spet videla prijatelje in učitelje, ki so zelo prijazni”. Deveti razred bo sicer zanjo nekaj posebnega, zadnji razred s prijatelji, s katerimi si skupaj devet let, nato pa se razideš. Mladi še ne razmišljajo o nacionalnem preverjanju znanja, ki jih čaka ob koncu 9. razreda, čeprav vedo, da je prehod v srednjo šolo, ki jih čaka prihodnje leto, kar velik korak.
Odprtje prostorov bo popoldne, že dopoldne pa je bilo na OŠ Zadobrova nekaj posebnega za prvošolce. Pričakali so jih v telovadnici in večnamenski dvorani, kjer so jim pripravili krajši kulturni program, nato pa jim razkazali prostore šole in jih povabili na sladko presenečenje v jedilnico. Kaj so povedali po sprejemu?
Delovne sobote
Z ministrstva za izobraževanje, znanost in šport so sporočili, da so v tem šolskem letu predvidene tri delovne sobote. Dve bosta nadomestili dva pouka prosta dneva. V soboto, 29. septembra, bodo v šolah nadomeščali 24. december in tako podaljšali novoletne počitnice. V soboto, 11. maja 2019, bodo šole nadomeščale petek, 3. maj 2019, in tako podaljšale prvomajske počitnice. Tretja delovna sobota pa je morala biti dodana zato, ker bi bilo sicer v novem šolskem letu premalo dni pouka. Pravilnik o šolskem koledarju za osnovne šole namreč določa, da pouk od 1. do 8. razreda ne sme trajati manj kot skupaj 189 dni, v 9. razredu pa ne manj kot skupaj 174 dni. Po šolskem koledarju 2018/2019 je od 3. septembra, ko se začne pouk, pa do konca pouka skupaj 188 dni pouka, zato je bilo treba dodati še eno delovno soboto.
Ob včerajšnjih dogodkih v Srbiji se zastavlja cela vrsta vprašanj, na katere enoznačnih odgovorov ni mogoče poiskati. Prav tako s prstom ni mogoče pokazati na zgolj enega izmed dejavnikov, ki so pripeljali do tragedije. Poklicali smo direktorico Vzgojnega zavoda Planina Leonido Zalokar in jo vprašali, ali je tovrstne dogodke možno predvideti in kaj narediti, da v praksi do njih sploh ne bi prišlo.
Po strelskem napadu na šoli v Srbiji, v katerem je danes 13-letni učenec na svoji osnovni šoli v središču Beograda ubil osem učencev in varnostnika, ranil pa šest učencev in učiteljico, je srbska vlada od petka v državi razglasila tridnevno žalovanje. Policijska uprava je več informacij o napadu novinarjem posredovala zgodaj popoldne. Več pa smo izvedeli od dopisnik RTV Slovenija iz Beograda Boštjana Anžina.
Kakšni so delovni in življenjski pogoji novinarjev – o tem so rezultate ankete danes predstavili Sindikat novinarjev Slovenije in Center za raziskovanje družbenega komuniciranja Fakultete za družbene vede. Največje je nezadovoljstvo pri sistemu vrednotenja delovnih mest, možnostih napredovanja in obsegu dela; preobremenjenost z delom občuti devet od desetih, toda anketirani kot najpomembnejši vidik svojega dela vidijo odgovornost do javnosti.
Tekstilna industrija je drugi največji onesnaževalec okolja. Razlog za to je tudi hitra moda. Zanjo je značilna hitra proizvodnja poceni oblačil, ki sledijo najnovejšim modnim trendom. "Težava je v tem, da recikliramo manj kot odstotek vseh oblačil, večina teh pa pristane na odlagališčih ali pa v sežigalnicah," pravi Katja Sreš iz društva Ekologi brez meja. Kako lahko bolj trajnostno kupujemo in odlagamo oblačila, pa izveste v Aktualni temi.
V naslednjih minutah bomo dali besedo delavcem, ki opravljajo najbolj stresna in fizično zahtevna dela. Poiskali smo sogovornike med natakarji, rudarji in medicinskimi sestrami, ki bodo pojasnili, zakaj kljub visokim obremenitvam vztrajajo in kje vidijo poslanstvo svojega dela. Delavci, skriti pred očmi javnosti, ki v dnevnih nočnih izmenah vsak dan opravljajo delovne obveznosti. Pogovarjali smo se z medicinsko sestro, rudarjem in natakarjem. Kakšna dela opravljajo in kako poteka njihov vsakdan so nam zaupali Ana Pograjc, Aleksander Kavčnik in Herman Pančur.
1. maja se začne uveljavljati pravilnik o poklicnih boleznih. Odslej bodo delojemalci, ki so zboleli zaradi svojega dela, poklicno bolezen lažje prijavili. Pravilnik določa postopek ugotavljanja poklicne bolezni, priložen je tudi obsežnejši seznam teh bolezni. Poklicno bolezen bo ugotavljala komisija kliničnega inštituta za medicino dela. Izvršna sekretarka Zveze svobodnih sindikatov Slovenije Lučka Böhm je ena od redkih posameznikov, ki je omogočila, da je Slovenija po 30 letih neurejenosti na tem področju končno dobila sodoben pravilnik. Gosti jo Urška Valjavec.
Predstavljajte si dan v starem veku – pred več kot dvema tisočletjema, še preden je Rim postal mogočno mesto templjev in palač. Novi tematski park Roma World v Castel Romanu blizu Večnega mesta obiskovalcem ponuja točno to: da se za nekaj ur prelevijo v legionarje, gladiatorje, matrone in tabernáre. No, ali pa si jih vsaj ogledajo, in se ob zabavi še česa naučijo. Tako je storil tudi Janko Petrovec.
Vojaške organizacije so sestavni del človeške zgodovine, položaj oboroženih sil v družbi pa se je skozi stoletja močno spreminjal. Slovenska vojska je danes poklicna vojska, Slovenija je članica zveze NATO. To vpliva na poklicne zahteve pripadnikov in pripadnic oboroženih sil. Kako? Na to vprašanje odgovarja znanstvena monografija - Socialnoekološki modeli zdravja: pripadniki in pripadnice vojaške organizacije ter njihove družine, ki jo je izdala založba FDV. Monografija je nastala na osnovi znanstveno raziskovalnega projekta, ki so ga izvedli raziskovalci Fakultete za družbene vede in Mirovnega inštituta. V posebni oddaji ob 17.00 na Prvem programu smo ponovili pogovor, ki ga je za Intelekto o vojaških družinah pripravila Urška Henigman.
V poletni sezoni se skozi Ilirsko Bistrico, Kočevsko, Belo Krajino in druge pokrajine ob naši južni meji valijo trume turistov. Žal so to pogosto le tranzitni gosti na poti do Istre, Kvarnerja, Zagreba in drugih poletnih turističnih destinacij. Kako mimovozeče turiste vsaj kak dan zadržati tudi pri njih, so se pretekli teden spraševali turistični ponudniki v Ilirski Bistrici na prvi Poslovni borzi lokalnih ponudnikov iz čezmejnega območja od Ilirske Bistrice do Reke. Zamisel zanjo sta dala Turistično informacijski center Ilirska Bistrica in Društvo turističnih novinarjev Slovenije.
Da je pes človekov najboljši prijatelj, ni treba posebej poudarjati. Nekaterim psom pa so zaupane tudi posebne naloge. Med njimi so tudi psi vodniki slepih. Vsako zadnjo sredo v aprilu zaznamujemo njihov dan - mednarodni dan psov vodnikov slepih. Kako jih šolajo, kaj pomeni pes slepemu uporabniku in kakšni so pogoji, da slepa oseba dobi psa vodnika, o tem pa v prispevku Petre Medved.
Jutri se začne glasovanje za »Najučiteljico« oz. »Najučitelja leta«. Pod okriljem Partnerstva za spremembe, AmCham Slovenija in časnika Delo je komisija, sestavljena iz predstavnikov gospodarstva, šolstva, medijev in znanosti, izbrala pet letošnjih super finalistov - učiteljev, ki delajo dobro, drugače in ki svoje delo opravljajo s srcem ter ga čutijo kot poslanstvo. Med izbranci je tudi mlada učiteljica Laura Mohorko Kumer iz Osnovne šole Cirkulane-Zavrč sredi Haloz. Zmagovalca bodo razglasili 17. maja. Poleg naziva najučitelj oziroma najučiteljica bo prejel udeležbo na mednarodni izmenjavi ali na poslovno-razvojni delegaciji v ZDA ter uvrstitev na svetovni izbor Global Teacher Prize v prihodnjem letu.
Energetska transformacija je lahko priložnost za delovna mesta z višjo dodano vrednostjo in čistejše okolje. Če pri tem zamudimo, pa imamo problem. Tako pravi pionir električnih vozil pri nas Andrej Pečjak. Po njegovem je sicer vladni načrt 200 tisoč električnih vozil do leta 2030 uresničljiv, a se bo morala država podvizati z ukrepi.
18. maja 2023 bo na Gospodarskem razstavišču v Ljubljani prvič pri nas Festival duševnega zdravja, namenjen prav vsem generacijam. Stojnice, predavanja in delavnice bodo ponujale najrazličnejše vsebine s področja duševnega zdravja za prav vse starosti. Gosta: Rade Pribakovič Brinovec, namestnik strokovnega direktorja NIJZ in Jelka Novak Katona, vodja komuniciranja programa MIRA
Po desetletju premora se na Prvi program Radia Slovenija vrača Festival slovenskega šansona, opoldne so ga predstavili v Kulturnem domu Krško. Tam bo potekal tudi prvi predizbor, in sicer 6. maja, še eden nato 14. maja v Murski Soboti. Zaključna prireditev nas čaka jeseni, oktobra v Rogaški Slatini.
Vsak glas šteje, fige bomo držali do konca, pravi dolgoletni diplomat Roman Kirn, ki je pred leti vodil uspešno slovensko kampanjo za nestalno članstvo v Varnostnem svetu. Tokrat se Slovenija za ta položaj poteguje tretjič; nazadnje jo je leta 2011 porazil Azerbajdžan. Kaj se lahko naučimo iz takratnih napak? Zdi se, da je slovenska diplomacija aktivna; v minulih tednih se je osredotočila na Afriko. Ob konferenci Dan Afrike na Brdu pri Kranju, je Romana Kirna pred mikrofon povabila Jolanda Lebar.
V medijih je pred dnevi zaokrožila novica o bodoči učiteljici, ki je na eni od mariborskih osnovnih šol opravljala obvezno prakso. Ker gre za transspolno osebo, so po spletu začele krožiti zmerljivke, predvsem pa neodobravanje, češ da otrok ne more učiti moški z brado, ličili in čevlji s peto. Ob tem se seveda zastavlja vprašanje, kako vključujoč je šolski sistem – tudi do učencev in učenk, ki so del LGBTIQ+ skupnosti.
Javna agencija za raziskovalno dejavnost je predstavila ukrepe, ki jih izvaja v sklopu Načrta za okrevanje in odpornost. Gre za nacionalni program reform in naložb, s katerimi želi država ublažiti gospodarske in socialne posledice pandemije ter nasloviti izzive, ki jih predstavljata zeleni in digitalni prehod. Agencija je tako objavila javni razpis za sofinanciranje dolgoročnejših raziskovalno-inovacijskih programov in javni poziv za sofinanciranje projektov in programov s področja mednarodne mobilnosti slovenskih raziskovalcev ter raziskovalnih organizacij. So se pa na razpis kritično odzvale nekatere organizacije, ki opozarjajo, da izključuje zasebne raziskovalne organizacije, s čimer agencija domnevno krši zakonodajo.
Mediji smo pozorno spremljali 33urno reševalno akcijo ponesrečene jamarke iz 100 metrov globoke še neraziskane Vranjedolske jame pri Dolenji vasi pri Cerknici. 33letna domačinka Ana je v Kliničnem centru v Ljubljani – kakšno je njeno zdravstveno stanje, ne vemo, upamo pa, da bo okrevala. V akciji je sodelovalo 150 ljudi, med njimi je bilo 65 jamarskih reševalcev in med temi tudi fotografinja in jamarska reševalka Mateja Mazgan Senegačnik.
Danes je slovenski dan okoljskega dolga. To po izračunih organizacije Global Footprint Network pomeni, da bi človeštvo, če bi vsi živeli tako kot v Sloveniji, od začetka leta do danes že porabilo vse naravne vire, kolikor jih lahko Zemlja obnovi v enem letu. Ali povedano drugače, ob našem stilu življenja bi za dolgoročno vzdržnost potrebovali skoraj tri Zemlje in pol. O tem, zakaj naš način življenja ni dolgoročno vzdržen in kaj moramo spremeniti, smo se pogovarjali z Boštjanom Remicem iz Focusa - društva za sonaraven razvoj.
Neveljaven email naslov