Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob evropskem dnevu jezika o evropskih jezikovnih posebnostih
Med 6000 in 7000 jezikov obstaja na svetu, večino njih govorijo v Aziji in Afriki. Evropski jeziki predstavljajo okoli 3 odstotke jezikov sveta, 225 je uradnih, neuradnih pa nekoliko več. Večina evropskih jezikov pripada veliki indo-evropski jezikovni družini, delijo pa se v tri velike jezikovne skupine: germansko, romansko in slovansko. Neevropski jeziki, ki se največ uporabljajo na evropskih tleh pa so arabščina, kitajščina in hindujščina. Samo v Londonu denimo govorijo 300 različnih jezikov.
Nemščina je najbolj razširjen materni jezik v Evropi, sledijo mu angleški, italijanski in francoski jezik (francoščina je poleg angleščine edini jezik, ki se ga ljudje učijo v vseh državah sveta). Čeprav imajo mnogi jeziki 50 tisoč ali več besed, jih posameznik v vsakodnevni konverzaciji uporablja le majhen delež – nekaj sto. So pa zato nekatere besede neprevedljive ali pa edinstvene. Primer takšne je v slovenskem jeziku beseda »zlovešč«. Dr. Liljana Kač, nacionalna koordinatorka evropskega dneva jezikov, kot zanimiva izpostavi makedonski in madžarski jezik.
“Makedonščina ne pozna nedoločnika. Madžarščino pa premalo poznamo. In če velikokrat rečemo, da je slovenščina težka za učenje, mislim, da je madžarski jezik še težji. Ima 18 sklonov.”
V češčini je veliko besed, ki so sestavljene samo iz soglasnikov, bolgarski jezik pa pozna glagolski čas, ki je uporabljen, ko nekdo opisuje dogajanje, del katerega ni bil ali pa se ga zelo slabo spomni. V večini evropskih držav obstajajo regionalni ali manjšinski jeziki – nekateri od teh so pridobili uradni status. Vsi so unikatni, ampak nekateri so pa zelo unikatni: na enem izmed Kanarskih otokov (La Gomera) obstaja jezik – Silbo Gomero, kjer je namesto besed uporabljeno žvižganje.
Sicer pa so jeziki v nenehnem sobivanju, prehajanje besed iz enega jezika v drugega ni nič neobičajnega. Angleščina si je nekoč izposojala besede iz drugih jezikov (odstotek angleškega besedišča je denimo nizozemskega izvora), danes pa je prav angleščina, kot globalni jezik, prisotna v številnih drugih jezikih. 26. septembra obeležujemo evropski dan jezikov, v Sloveniji je letošnji tematski poudarek na slovenskem jeziku, njegovih narečjih ter stikih z drugimi jeziki.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob evropskem dnevu jezika o evropskih jezikovnih posebnostih
Med 6000 in 7000 jezikov obstaja na svetu, večino njih govorijo v Aziji in Afriki. Evropski jeziki predstavljajo okoli 3 odstotke jezikov sveta, 225 je uradnih, neuradnih pa nekoliko več. Večina evropskih jezikov pripada veliki indo-evropski jezikovni družini, delijo pa se v tri velike jezikovne skupine: germansko, romansko in slovansko. Neevropski jeziki, ki se največ uporabljajo na evropskih tleh pa so arabščina, kitajščina in hindujščina. Samo v Londonu denimo govorijo 300 različnih jezikov.
Nemščina je najbolj razširjen materni jezik v Evropi, sledijo mu angleški, italijanski in francoski jezik (francoščina je poleg angleščine edini jezik, ki se ga ljudje učijo v vseh državah sveta). Čeprav imajo mnogi jeziki 50 tisoč ali več besed, jih posameznik v vsakodnevni konverzaciji uporablja le majhen delež – nekaj sto. So pa zato nekatere besede neprevedljive ali pa edinstvene. Primer takšne je v slovenskem jeziku beseda »zlovešč«. Dr. Liljana Kač, nacionalna koordinatorka evropskega dneva jezikov, kot zanimiva izpostavi makedonski in madžarski jezik.
“Makedonščina ne pozna nedoločnika. Madžarščino pa premalo poznamo. In če velikokrat rečemo, da je slovenščina težka za učenje, mislim, da je madžarski jezik še težji. Ima 18 sklonov.”
V češčini je veliko besed, ki so sestavljene samo iz soglasnikov, bolgarski jezik pa pozna glagolski čas, ki je uporabljen, ko nekdo opisuje dogajanje, del katerega ni bil ali pa se ga zelo slabo spomni. V večini evropskih držav obstajajo regionalni ali manjšinski jeziki – nekateri od teh so pridobili uradni status. Vsi so unikatni, ampak nekateri so pa zelo unikatni: na enem izmed Kanarskih otokov (La Gomera) obstaja jezik – Silbo Gomero, kjer je namesto besed uporabljeno žvižganje.
Sicer pa so jeziki v nenehnem sobivanju, prehajanje besed iz enega jezika v drugega ni nič neobičajnega. Angleščina si je nekoč izposojala besede iz drugih jezikov (odstotek angleškega besedišča je denimo nizozemskega izvora), danes pa je prav angleščina, kot globalni jezik, prisotna v številnih drugih jezikih. 26. septembra obeležujemo evropski dan jezikov, v Sloveniji je letošnji tematski poudarek na slovenskem jeziku, njegovih narečjih ter stikih z drugimi jeziki.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Neveljaven email naslov