Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ozadje dobičkonosne trgovine na črno s pasemskimi psi.
Ozadje dobičkonosne nezakonite trgovine s pasemskimi psi
V preteklih tednih je bilo veliko pozornosti v kinoloških krogih, pa tudi v splošni javnosti namenjene zasegi več kot sto pasemskih psov na pomurski avtocesti. Pse so oskrbeli v zavetišču Mala hiša v Lukačevcih. Ko so jih po 10-dnevni karanteni začeli oddajati, so jih ljudje tako rekoč razgrabili v nekaj urah. To je vzbudilo kar nekaj ogorčenja in očitkov. So pa strokovnjaki ob tem tudi pojasnili, da je razlog za pojav trgovine na črno s pasemskimi mladiči iz t. i. pasjih farm prav to, da je na neki način modno imeti čistokrvnega psa.
Italijanska državljana, ki sta prevažala pse, zanje nista imela ustreznih dokumentov, poglaviten razlog za zaseg pa so bile neprimerne razmere za prevoz živali, kar je tudi sicer največkrat razlog za ukrepanje policije, pojasnjuje direktorica inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin Andreja Bizjak. Psi so bili predvsem žejni, bili so tudi umazani in polni parazitov, pa pravi direktor murskosoboške Veterinarie, ki upravlja zavetišče Mala hiša, kjer so prevzeli mladiče, Marjan Ivan Kerčmar. Zaseg večjega števila mladičev, ki so jih prevažali v neustreznih razmerah, ni prvi takšen primer pri nas. V večini primerov gre za tihotapljenje psov iz t. i. pasjih farm.
Pasje farme so predvsem na Madžarskem, Slovaškem, v Romuniji, pri nas pa jih ni, pravijo na Upravi RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin. Glede na dostopne informacije so razmere na teh farmah tam katastrofalne. Higiena je pomanjkljiva. V večjih prostorih skupaj živi veliko število živali, kar pomeni, da se bolezni in paraziti hitro razširijo. Glavni cilj rejcev je, da bi bile psice čim večkrat breje, zato jim mladiče odvzamejo prekmalu.
Vse našteto ima več posledic tako za telo kot za psiho psov, razlaga veterinarka Tina Roškar: “Psice so verjetno izčrpane, če imajo eno leglo za drugim. Mladiči so prodani pri približno dveh mesecih, a to je v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, ki mejo določa pri treh mesecih. Ti mladiči tudi še niso razvili celostne imunosti. Če so polni parazitov, so imunsko slabši kot drugi psi, ki živijo v boljših razmerah.”
“Ti kužki – tudi če stanejo 300, 400 evrov in se zdi fino, da smo poceni kupili čistokrvnega mladička – lahko pozneje zaradi slabe oskrbe v prvih tednih težko zbolijo. Imeli smo že takšne primere, ko so bili računi zelo visoki.”
Tihotapci psov našo državo po večini le prečkajo. Se pa takšni psi seveda pojavijo tudi pri nas. Običajno so oglasi zanje objavljeni na spletu, obljubljajo čistokrvnega psa za razmeroma nizko ceno, mesto nakupa je parkirišče ob kakšnem trgovskem centru ali na avtocesti. Nič čudnega, da trgovina na črno cveti, če je toliko zanimanja za manjše čistokrvne pse – na to kaže tudi dejstvo, da so bili mladiči iz Male hiše oddani v nekaj urah – po čim bolj ugodni ceni, pravijo sogovorniki, ki ob koncu dodajajo nekaj nasvetov za skrbnejšo in bolj etično izbiro psa:
Po psa se odpravite v zavetišče ali k preverjenim rejcem. Zahtevajte, da vam pokažejo mamo, da vidite leglo in razmere, v katerih živijo. Psa ne prevzemajte na parkiriščih ali ob avtocesti, dobro je tudi podpisati kupoprodajno pogodbo.
V nedeljo zaznamujemo svetovni dan Downovega sindroma. Datum simbolno izraža gensko posebnost tega sindroma, trisomijo 21. kromosoma. To pomeni dodaten kromosom na 21. paru, ki vpliva na posameznikov telesni in duševni razvoj. Petra Medved je pred mikrofon povabila predsednico Medobčinskega društva Sožitje s sedežem v Mengšu Tatjano Novak, ki je mama otroka z Downovim sindromom. Pogovarjali sta se o tem, kako je, ko se v družini rodi otrok z Downovim sindromom, kako pomembno je, da ti otroci in mladostniki živijo čim samostojneje, kako je poskrbljeno za starejše ljudi z Downovim sindromom in kaj so pripravili ob letošnjem svetovnem dnevu.
Letos bo srednješolsko izobraževanje s poklicno maturo zaključilo 9 tisoč dijakov, s splošno pa malo manj kot 7 tisoč maturantov. Marsikdo izmed njih je te dni pred težko odločitvijo. Prvi prijavni rok za vpis na višje in visoke šole se namreč zaključujeta, mladi pa ponavadi s svojo odločitvijo in oddajo prijave čakajo do zadnjega trenutka. Danes je zadnji dan za oddajo prijave za vpis v višje strokovno izobraževanje, jutri pa zadnji dan za vpis na dodiplomske in enovite magistrske študijske programe v študijskem letu 2021/2022, zato je Špela Šebenik povzela nekaj zadnjih napotkov in informacij o letošnjem vpisnem postopku, ki je, vsaj za vpis na fakultete, nekoliko drugačen kot minula leta.
Še zlasti otroci so tisti, ki nagovarjajo starše za to, da bi imeli domačega ljubljenčka. Skrb za domačega ljubljenčka ima najbrž dober vpliv na otroke, vseeno pa se otroci najbrž ne zavedajo, kaj to pomeni. O čem se morajo družinski člani med seboj pogovoriti preden se odločijo, da bodo v svoje stanovanje sprejeli malo žival. O času, prostoru in drugih potrebah domačih živali sprašujemo Mašo Cerjak Kastelic iz Društva za zaščito živali.
V Sloveniji je začel delovati Center za zaščito žvižgačev
Ustavitev cepljenja s cepivom AstraZeneca v javnosti sproža številna vprašanja. Med drugim tudi to, kako bo zastoj v cepljenju vplival na epidemijo covida in na širjenje novih različic koronavirusa. Teh je vedno več tudi pri nas. Poklicali smo v Maribor - v Nacionalni laboratorij za zdravje okolje in hrano. Z vodjo oddelka za mikrobiološke raziskave dr. Majo Rupnik se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: BoBo
Slovenskemu združenju bolnikov z limfomom in levkemijo, s katero želijo zagotoviti ustrezne aparate za napredno zdravljenje nekaterim skupinam bolnikov s krvnimi raki, se pridružujejo tudi študenti Naravoslovnotehniške fakultete Univerze v Ljubljani. Akciji zbiranja sredstev bo namenjen izkupiček dražbe malih črnih oblek, ki so jih pod vodstvom mentorjev fakultete ustvarili prav študenti. Gre za zaključek projekta Fenomen Chanel, ki se je začel že lani.
17. februarja je ustavna komisija državnega zbora RS na seji soglasno sprejela sklep predloga za začetek postopka za umestitev slovenskega znakovnega jezika in jezika gluhoslepih v ustavo. Kakšen je jezik gluhoslepih in kako poteka komunikacija v tem jeziku - o tem se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN Simono Gerenčer Pegan, ki je tudi strokovni vodja združenja.
Urad za seizmologijo Agencije RS za okolje je pred kratkim pripravil novo karto potresne nevarnosti Slovenije, ki bo zamenjala sedaj veljavno karto izpred dveh desetletij. Karta bo pomembna predvsem za projektante in gradbenike, ki bodo morali nove podatke upoštevati pri načrtovanju stavb. Ob tem smo preverili, kaj to pomeni za prestolnico. Ljubljanska kotlina glede na število prebivalstva, dnevne migracije, število stavb kulturnozgodovinskega pomena in potresno neodpornih stavb poleg idrijskega in posavskega velja za potresno najbolj ranljivo območje Slovenije. Na širšem območju Ljubljane so opazovalnice državne mreže od leta 2000 dalje zabeležile povprečno 36 potresov, od teh jih povprečno 5 na leto prebivalci tega območja tudi čutijo. Večina jih je šibkih, zadnji nekoliko močnejši, z magnitudo 3.1, se je zgodil oktobra 2002, z žariščem pri Brezovici pri Ljubljani. Sicer pa se iz zgodovine Ljubljana spominja zlasti dveh: tistega iz leta 1511 z epicentrom na Idrijskem in še nekoliko bolj znanega iz leta 1895, ki je dodobra vplival tudi na urbanistični razvoj Ljubljane. O potresni varnosti v prestolnici smo se pogovarjali z Robertom Kusom, vodjo Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo pri MOL-u.
Urad za seizmologijo Agencije RS za okolje je pred kratkim pripravil novo karto potresne nevarnosti Slovenije, ki bo zamenjala sedaj veljavno karto izpred dveh desetletij. Karta bo pomembna predvsem za projektante in gradbenike, ki bodo morali nove podatke upoštevati pri načrtovanju stavb. Ob tem smo preverili, kaj to pomeni za prestolnico. Ljubljanska kotlina glede na število prebivalstva, dnevne migracije, število stavb kulturnozgodovinskega pomena in potresno neodpornih stavb poleg idrijskega in posavskega velja za potresno najbolj ranljivo območje Slovenije. Na širšem območju Ljubljane so opazovalnice državne mreže od leta 2000 dalje zabeležile povprečno 36 potresov, od teh jih povprečno 5 na leto prebivalci tega območja tudi čutijo. Večina jih je šibkih, zadnji nekoliko močnejši, z magnitudo 3.1, se je zgodil oktobra 2002, z žariščem pri Brezovici pri Ljubljani. Sicer pa se iz zgodovine Ljubljana spominja zlasti dveh: tistega iz leta 1511 z epicentrom na Idrijskem in še nekoliko bolj znanega iz leta 1895, ki je dodobra vplival tudi na urbanistični razvoj Ljubljane. O potresni varnosti v prestolnici smo se pogovarjali z Robertom Kusom, vodjo Oddelka za zaščito, reševanje in civilno obrambo pri MOL-u.
Statistični urad republike Slovenije je objavil rezultate merilnika zaupanja potrošnikov. Iz gibanja kazalnika zaupanja potrošnikov v obdobju 2007–2020 v Sloveniji lahko razberemo, kako na zaupanje potrošnikov vplivajo gospodarski šoki. V tem obdobju smo namreč doživeli dve zgodovinski recesiji: prva je bila recesija po finančni krizi 2007–2008, druga pa, še vedno trajajoča, recesija zaradi epidemije koronavirusne bolezni. Med potrošniki je opaziti podoben pesimizem glede stanja gospodarstva v državi, kot smo ga po letu 2008. Tudi mnenje potrošnikov o trenutnem finančnem stanju v gospodinjstvu se je znižalo, a v precej manjši meri kot v prejšnji recesiji. To kaže, da so bili potrošniki v Sloveniji (tudi v EU) na to recesijo bolje pripravljeni. Na Zvezi potrošnikov Slovenije opažajo, da je epidemija spremenila marsikatero navado tudi kar se tiče potrošnje. Več Marko Rozman.
Teden možganov je globalna kampanja, ki ima za namen javnosti približati znanje o možganih in seveda tudi deliti navdušenje o tem našem neverjetnem organu. Na Prvem ga že šesto leto spoznavamo od blizu vsak četrtek zjutraj v Možganih na dlani, ki se tudi letos v skupni seriji Na valovih odnosov pridružujejo temi slovenskega Tedna možganov 2021. Kot vsako leto mu je tudi letos posvečen tretji teden v marcu, tako bodo danes ob 16h bodo otvorili virtualni dogodek, ki bo vse do petka postregel s kopico predavanj in drugih dogodkov, vse pa na temo – »Človek ni otok«. Ob tem je Mojca Delač pred mikrofon povabila vodji Gub, organizacijske skupine znotraj Slovenskega društva za nevroznanost – Sinapse, ki pripravlja Teden možganov, Kristino Kolle in Nastjo Tomat.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Vsi, ki se redno vozite skozi predor Golovec, boste v naslednjih dveh mesecih, zlasti ob prometnih konicah, zelo verjetno naleteli na zgostitve prometa in zastoje. Že lani poleti je bila uspešno zaključena sanacija in nadgradnja zahodne cevi predora Golovec, zdaj pa sledi še sanacija vzhodne. Zapore so že postavljene, dela se pričenjajo v ponedeljek. O tem, kako bo speljan promet in kaj ob zapori svetujejo pri Direkciji za avtoceste Republike Slovenije, se je Peter Močnik pogovarjal z Ulrichom Zorinom, vodjo službe za upravljanje prometa in prometne varnosti pri DARS-u:
O 60-letnici Pokala Vitranc smo spomine na to prizorišče, kjer je 6.1.1999 v smučarski anale vpisal zmago pred domačim občinstvom, na Prvem pogovarjali z Juretom Koširjem. Kot je povedal Mojci Delač, je praktično tudi sam del te zgodovine že 40 let.
Ko je Janez Janša pred letom dni prevzel vodenje 14. slovenske vlade, je napovedal povezovalno politiko, temelječo na dialogu. Jasno je bilo, da nova vlada prevzema vajeti v zahtevnem obdobju, saj smo skoraj sočasno razglasili epidemijo novega koronavirusa, o katerem je stroka vedela zelo malo ali skoraj nič. Tedaj smo na tem mestu povedali, da ima premier Janša priložnost izpolniti obljubo o povezovalni politiki, a da bodo štela dejanja. Komentar Aleš Kocjan:
Ocenjujejo, da smo v Sloveniji leta 2019 zavrgli 25.079 ton oblačil oz. 12,3 kg na prebivalca. Evropsko povprečje je nižje in znaša 11 kg na prebivalca, a čeprav upošteva tudi druge tekstilne odpadke, ne upošteva tistih, ki niso bili zbrani ločeno. Oblačila sicer predstavljajo glavnino tekstilnih odpadkov. Več o tem je povedala Katja Sreš, Ekologi brez meja.
Prvo lokomotivo iz Postojnske jame so iz muzejskega depoja Notranjskega muzeja v Postojni naložili na tovornjak in odpeljali v Ljubljano, kjer jo bo ekipa Društva ljubiteljev železnic Železna cesta, pod strokovnim vodstvom in nazorom industrijskega arheologa in nekdanjega konservatorskega svetnika dr. Tadeja Brateta, obnovila.
Pravna mreža za varstvo demokracije, ki je bila ustanovljena z namenom: s pravnim znanjem varovati demokratični , odprto, svobodno in solidarno družbo ima že od ustanovitve polne roke dela Pomaga posameznikom, ki so dobili plačilne naloge policije na podlagi odloka, ki ni bil objavljen v Uradnem listu, pomaga pisati pritožbe žrtvam policijskega nasilja, svetuje srednješolcem, ki so dobili plačilne naloge zaradi protesta ob zaprtih šolah in svetuje staršem osnovnošolcev glede obveznosti celodnevnega nošenja mask.
Dolgo časa je tudi pri nas veljal razkol med vejami ekonomske misli glede vprašanja, ali so državne pomoči gospodarstvu koristne ali stran vržen denar. Analiza ekonomista Anžeta Burgerja s Fakultete za družbene vede kaže, da so subvencije lahko prvo ali drugo, nedvomno pa imajo pozitiven učinek v recesiji. Z drugimi besedami, subvencije v kriznem času niso vprašanje ideologije, ampak del prepotrebne ekonomske politike, ki lahko pozitivno vpliva na zaposlene in podjetja. Smo v krizi vsi keynesijanci?
Gradnja druge cevi avtocestnega predora Karavanke, projekt je vreden 98,5 milijona evrov , po zapletih pri izbiri izvajalca del in spomladanskih težavah s prihodom delavcev turškega gradbinca, zdaj poteka v skladu s terminskim planom. Izkop predorske cevi, ki je na slovenski strani dolga 3,5 kilometra, je v Sloveniji stekel avgusta, trenutno pa je izkopanih dobrih 550 metrov cevi, na dan pa se predor podaljša za približno 6 do 9 metrov.
Neveljaven email naslov