Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V mesecu radijskega praznovanja so v nedeljskem jutru besedo dobili radijci
Kako danes poteka novinarsko delo, priprava in montaža prispevkov, ki jih slišite na – vedno pogosteje – digitalnih valovih našega radia? Ali pa, kaj prinaša razvoj vizualnega radia, ki postaja nova oblika medija? Ob radijski 90-letnici se ne oziramo v preteklost, temveč predstavljamo radijsko sedanjost in se sprašujemo o prihodnosti. Delo radijskih novinarjev, glasbenih urednikov, tehnične ekipe, fonetikov in mentorjev v Centru za kulturo govora predstavljajo predstavniki mlajše radijske generacije.
Andreja Gradišar je najmlajša v Uredništvu jutranjega in dnevnega programa, del prvoprogramske ekipe je šest let in najraje raziskuje teme povezane z živalmi, pogosto pa jo slišite tudi v sobotni jutranji oddaji za najmlajše Radijski ringaraja. Pravi, da se je od starejših kolegov naučila predvsem to, da napake niso tako usodne, kot se najprej zdi. Priprave novinarskega prispevka pa si ne predstavlja brez pomoči svetovnega spleta.
“Slišala sem zgodbe, da so novinarji nekoč tudi trkali na vrata tistega, ki so ga želeli dobiti pred mikrofon. Šli so torej kar na dom. Splet je sicer tudi super kanal za širjenje radijskih vsebin. V prihodnosti pa bi radio peljala med ljudi, večkrat bi postavila terenski studio.”
Del t.i. novega vala glasbenih urednikov na Prvem je Andrej Prezelj. Njegov glasbeni izbor slišite ob četrtkih popoldne, v sobotnem dopoldnevu in ob sredah zvečer v oddaji Glasbena preobleka. Izbor glasbe je sicer zelo občutljiva točka celostne podobe radijskega programa – okusi so različni, hkrati pa je treba slediti začrtanim uredniškim smernicam. A glasbeni izbor ne more biti povsem neodvisen od preferenc tistega, ki izbira. Radio se danes tudi sliši glasneje, glasba je na splošno glasnejša. Ali se določena glasba umika drugi?
“Seveda imamo danes hiperprodukcijo popularne, nove glasbe, ki pa za Prvi program niti ni tako značilna. Moj glasbeni izbor je osnovan tako, da sem z eno nogo v preteklosti, z drugo pa v prihodnosti.”
Danes je izbor in predvajanje glasbe digitaliziran, od trakov do skoraj popolne digitalizaije smo prišli v zadnjih nekaj deset letih. Pomemben del sprememb v načinu radijskega dela je (bil) torej tudi razvoj v tehnologiji. DaletPlus se reče programu, ki ustvari skoraj vse kar pride do vaših ušes in ni povezano z vsebino. Računalniški program, ki nemalokrat povzroči slabo voljo med tistimi, ki ga uporabljamo. Le klic stran je Anže Ančimer, ki priskoči na pomoč. Sicer je Anže tudi tonski mojster, ukvarja pa se z razvojem radia na področju vizualnosti. Spletni radijski video prenosi niso prihodnost, so sedanjost.
“Radio nikoli prej ni bil tako vizualni medij, kot je danes. Postal je bolj odprt. Bo pa v prihodnosti vedno več vsebin na zahtevo in obeta se hitrejši razvoj vizualnega radia.”
Radio, vizualni medij, ki pa bo imel vedno v ospredju vsebino in rabo pravilne slovenske besede, ki ji na Radiu Slovenija ostajamo zavezani kljub novim tehnologijam, načinu dela in sodobnejši glasbi. Govor je eno od glavnih področij dela, s katerim se ukvarja posebna »služba« – Center za kulturo govora. Obiskati ga mora vsak, ki želi nastopati pred mikrofonom. Jezikovna šola vključuje tako učenje slovenščine v teoriji kot govorne vaje, na koncu je avdicija. Gre za dolg in resen proces, tako je že vrsto let, a z leti se je tudi marsikaj spremenilo, pojasnita fonetičarka Mateja Juričan in napovedovalec ter mentor Bernard Stramič.
“Drugače se je bralo besedila, ni bilo osebne note. Šlo je za hladno branje in surovo podajanje informacij.”
“Danes težko srečaš kandidata, ki bi zbrano prebral eno stran. Ker nima koncentracije. In kandidati se tudi vedno bolj derejo, kar je posledica komercialnih medijev, kjer mora biti vse senzacionalno. Včasih potrebuješ nekaj mesecev, da kandidata utišaš. Da prebere eno enostavno vremensko napoved, kjer seveda ni nič senzacionalnega.”
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V mesecu radijskega praznovanja so v nedeljskem jutru besedo dobili radijci
Kako danes poteka novinarsko delo, priprava in montaža prispevkov, ki jih slišite na – vedno pogosteje – digitalnih valovih našega radia? Ali pa, kaj prinaša razvoj vizualnega radia, ki postaja nova oblika medija? Ob radijski 90-letnici se ne oziramo v preteklost, temveč predstavljamo radijsko sedanjost in se sprašujemo o prihodnosti. Delo radijskih novinarjev, glasbenih urednikov, tehnične ekipe, fonetikov in mentorjev v Centru za kulturo govora predstavljajo predstavniki mlajše radijske generacije.
Andreja Gradišar je najmlajša v Uredništvu jutranjega in dnevnega programa, del prvoprogramske ekipe je šest let in najraje raziskuje teme povezane z živalmi, pogosto pa jo slišite tudi v sobotni jutranji oddaji za najmlajše Radijski ringaraja. Pravi, da se je od starejših kolegov naučila predvsem to, da napake niso tako usodne, kot se najprej zdi. Priprave novinarskega prispevka pa si ne predstavlja brez pomoči svetovnega spleta.
“Slišala sem zgodbe, da so novinarji nekoč tudi trkali na vrata tistega, ki so ga želeli dobiti pred mikrofon. Šli so torej kar na dom. Splet je sicer tudi super kanal za širjenje radijskih vsebin. V prihodnosti pa bi radio peljala med ljudi, večkrat bi postavila terenski studio.”
Del t.i. novega vala glasbenih urednikov na Prvem je Andrej Prezelj. Njegov glasbeni izbor slišite ob četrtkih popoldne, v sobotnem dopoldnevu in ob sredah zvečer v oddaji Glasbena preobleka. Izbor glasbe je sicer zelo občutljiva točka celostne podobe radijskega programa – okusi so različni, hkrati pa je treba slediti začrtanim uredniškim smernicam. A glasbeni izbor ne more biti povsem neodvisen od preferenc tistega, ki izbira. Radio se danes tudi sliši glasneje, glasba je na splošno glasnejša. Ali se določena glasba umika drugi?
“Seveda imamo danes hiperprodukcijo popularne, nove glasbe, ki pa za Prvi program niti ni tako značilna. Moj glasbeni izbor je osnovan tako, da sem z eno nogo v preteklosti, z drugo pa v prihodnosti.”
Danes je izbor in predvajanje glasbe digitaliziran, od trakov do skoraj popolne digitalizaije smo prišli v zadnjih nekaj deset letih. Pomemben del sprememb v načinu radijskega dela je (bil) torej tudi razvoj v tehnologiji. DaletPlus se reče programu, ki ustvari skoraj vse kar pride do vaših ušes in ni povezano z vsebino. Računalniški program, ki nemalokrat povzroči slabo voljo med tistimi, ki ga uporabljamo. Le klic stran je Anže Ančimer, ki priskoči na pomoč. Sicer je Anže tudi tonski mojster, ukvarja pa se z razvojem radia na področju vizualnosti. Spletni radijski video prenosi niso prihodnost, so sedanjost.
“Radio nikoli prej ni bil tako vizualni medij, kot je danes. Postal je bolj odprt. Bo pa v prihodnosti vedno več vsebin na zahtevo in obeta se hitrejši razvoj vizualnega radia.”
Radio, vizualni medij, ki pa bo imel vedno v ospredju vsebino in rabo pravilne slovenske besede, ki ji na Radiu Slovenija ostajamo zavezani kljub novim tehnologijam, načinu dela in sodobnejši glasbi. Govor je eno od glavnih področij dela, s katerim se ukvarja posebna »služba« – Center za kulturo govora. Obiskati ga mora vsak, ki želi nastopati pred mikrofonom. Jezikovna šola vključuje tako učenje slovenščine v teoriji kot govorne vaje, na koncu je avdicija. Gre za dolg in resen proces, tako je že vrsto let, a z leti se je tudi marsikaj spremenilo, pojasnita fonetičarka Mateja Juričan in napovedovalec ter mentor Bernard Stramič.
“Drugače se je bralo besedila, ni bilo osebne note. Šlo je za hladno branje in surovo podajanje informacij.”
“Danes težko srečaš kandidata, ki bi zbrano prebral eno stran. Ker nima koncentracije. In kandidati se tudi vedno bolj derejo, kar je posledica komercialnih medijev, kjer mora biti vse senzacionalno. Včasih potrebuješ nekaj mesecev, da kandidata utišaš. Da prebere eno enostavno vremensko napoved, kjer seveda ni nič senzacionalnega.”
Po dveh covidnih letih se zdravstvena dejavnost vrača v normalen tempo, tudi transplantacijska dejavnost, ki je v Sloveniji na visokem nivoju. Samo v prvih sedmih mesecih letos so v ljubljanskem UKC presadili 75 organov, v prejšnjih letih v vsem letu dobrih 100. Potrebe po organih še vedno presegajo dostopnost darovalcev, zato poteka tudi izmenjava organov z nekaterimi drugimi evropskimi državami. Več v prispevku Katje Arhar, ki se je pogovarjala z direktorjem Slovenia Transplanta Andrejem Gadžijevom.
Ob današnjem mednarodnem dnevu mladih se ponovno vrstijo opozorila o tem, da pomembna vprašanja sedanjosti in prihodnosti, kot so prekarnost, bivanjska vprašanja in problematika podnebnih sprememb, negativno vplivajo na mlade. Kljub temu, da številni mladi zapustijo Slovenijo ter odidejo živet in študirat v tujini, velika večina še vedno svojo prihodnost vidi v Sloveniji. Letošnja tema mednarodnega dneva je medgeneracijska solidarnost in s pametno zaposlitveno politiko bi bilo po mnenju mladih dovolj priložnosti za vse, tako za mlajše kot za starejše.
Lani je policiji prijavilo goljufijo 168 oškodovancev pri spletnih kripto naložbenih goljufijah, ki so skupaj izgubili 7 milijonov evrov. Spletna naložbena goljufija se lahko zgodi vsakomur, ki išče naložbene priložnosti na spletu, še zlasti, računalniško in spletno manj veščim. V želji, da bi koga obvarovali pred spletno naložbeno goljufijo, predstavljamo strategije spletnih goljufov in napotke za ravnanje za tiste, ki so že nasedli.
Lovro Kuhar, ki je ustvarjal pod psevdonimom Prežihov Voranc je še danes pomemben del identitete Slovencev. Za Korošce, od koder izhaja, pa je vedno pomenil še nekaj več. 130 let je minilo od njegovega rojstva in ob tej priložnosti se srečujejo na Prežihovi bajti. Letos že okroglih, 20-tič. Na srečanju je bila tudi naša dopisnica Metka Pirc.
To poletje zaznamuje velika suša, ki klesti kmetijske posevke, zaradi nje pa so vodnjaki v številnih krajih povečini suhi. Prenekatera gospodinjstva redukcije vode rešujejo z zbiralniki deževnice, s katero lahko zadovoljijo tudi dve tretjini dnevnih potreb po vodi. Povprečno gospodinjstvo kar četrtino vode iz vodovodnega omrežja porabi za splakovanje stranišča. Deževnico lahko torej uporabimo za splakovanje sanitarij, pranje perila, za zalivanje vrtov in pranje avtomobilov. Dobra lastnost deževnice je tudi ta, da je mehka, da ne vsebuje vodnega kamna in klora ter železa, mangana in drugih kovin. Več o zbiralnikih deževnice v tokratni Aktualni temi.
Krivulja dnevno covid pozitivnih se sicer vztrajno ukrivlja navzdol, vendar je število novih okužb še vedno visoko, včeraj so jih potrdili dobrih 2400. Vsi ti morajo ostati v izolaciji, Zavod za zdravstveno zavarovanje pa jim izplačuje nadomestila. Ti izdatki za nadomestila se že pomembno zajedajo v sredstva, ki so namenjena za zdravljenja in zdravstvene storitve, v prvih petih mesecih je zdravstvena blagajna zanje izplačala 113 milijonov evrov. Ali bi se dalo to kako drugače urediti, se je Helena Lovinčič pogovarjala z direktorico ZZZS, Tatjano Mlakar. Danes popoldne naj bi o morebitni spremembi avtomatskega priznavanja bolniške odsotnosti za vse izolacije razpravljala tudi strokovna skupina za covid pri NIJZ, predvsem pa naj bi po pričakovanjih pripravila priporočila za testiranje ob pričetku šolskega pouka.
Mačke, ki veljajo za ene najbolj priljubljenih hišnih ljubljenčkov, imajo danes svoj svetovni dan. Dan, ki so ga po zaslugi Mednarodnega sklada za zaščito živali (Ifaw) prvič obeležili leta 2002, je namenjen spoznavanju mačk in načinov, kako jim pomagati, saj se te navkljub priljubljenosti pogosto znajdejo v zavetiščih ali na ulici. Poznamo približno 60 pasem mačk, na svetu naj bi jih živelo več kot sto milijonov. O mačkah v pogovoru z Davidom Černecem, članom odbora za zdravje in dobrobit mačk in članom vzrejne komisija iz Zveza felinoloških društev Slovenije.
O izzivih ozelenjevanja in pogozdovanja požganega Krasa smo se pogovarjali z Matjažem Levičarjem, strokovnjakom za permakulturni gozd in čebelarskim inštruktorjem, ki je sodeloval pri podobnih projektih v Kambodži in z Ireno Rotar iz iniciative Ekoci, ki se zavzema za čimprejšnje ozelenjevanje krasa s semenskimi kroglicami, ki bi jih tja razstrosili s pomočjo dronov.
Na smučišču Cerkno ta teden poteka Zlet, največje taborjenje, ki ga Zveza tabornikov pripravi vsaka štiri leta. Tokrat se ga udeležuje 700 tabornikov, vodnikov in prostovoljcev. Program je namenjen predvsem urjenju v taborniških in preživetvenih veščinah ter usvajanju novih znanj. Tabornike je obiskala Nina Brus.
Izr. prof. dr. Nadja Zupan Hajna je nova predsednica Mednarodne speleološke zveze - druga predsednica v zgodovini zveze. Njena izvolitev na tako prestižno funkcijo je tudi veliko priznanje za delo slovenskih krasoslovcev, speleologov in jamarjev in potrjuje osrednje mesto, ki ga Slovenija zaseda na tem strokovnem področju. O raziskovanju jam in Krasa, z veliko in malo začetnico, o dogajanjih pred več milijoni let, ki so ostala zapisana v kapnikih, napovedovanju posledic klimatskih sprememb pa tudi o raziskovanju Lune in Marsa, se je s krasoslovko, jamarko, tudi članico Evropske vesoljske agencije dr. Nadjo Zupan Hajna pogovarjala Mateja Železnikar.
Si predstavljate, da kar naenkrat neha delovati internet? Da torej niste več povezani s spletom? Pa ne samo vi, ampak ves svet? Ne le, da odpade brskanje po spletnih straneh in družbenih omrežjih, tudi marsikaj drugega se ustavi … Pred kratkim je pri Založbi Primus izšla knjiga NePovezani, ki govori prav o tem. Roman pripoveduje, kako bi se v takem primeru odzvala družba oz. posamezniki, napisal pa ga je nekdanji novinar, zdaj pa svetovalec za odnose z javnostjo Samo Trtnik.
Med 4. in 7. avgustom 2022 na Gradu Snežnik poteka deseti festival Plavajoči Grad - Floating Castle. Letošnja tema festivala je Grad skozi čas in v štirih dneh in treh nočeh se bo na 17. odrih predstavilo 170 glasbenih in gledaliških skupin iz celega sveta. Festival pa bo ob glasbi in predstavah ponudil tudi vizualne in performativne instalacije. Glavni organizator festivala je Društvo Ljubiteljev Gradu Snežnik, za program skrbi peščica umetnikov in navdušencev iz društev Matita in Plavajoči grad ter MCLU Koper, ob finančni podpori Ministrstva za kulturo in Mestne občine Koper. Glasbena urednica Alja Kramar je v studio povabila idejnega vodjo festivala, Matijo Solceta.
Zaradi poglabljanja energetske krize se je nemški finančni minister Christian Lindner zavzel za popolno odpoved proizvodnje elektrike ob pomoči plina, kot rešitev pa navedel podaljšanje delovanja preostalih jedrskih elektrarn v državi. Pojavljajo se namreč bojazni, da bo Rusija popolnoma ustavila dobavo plina v Evropo. Poziv se kreše z načrtom energetske politike, ki ga je pred enajstimi leti zasnovala vlada kanclerke Angele Merkel, ta pa je bil v zadnjem času deležen kritik.
Danes je iz ukrajinskega črnomorskega pristanišča Odesa izplula prva ladja z žitom odkar divja vojna med Rusijo in Ukrajino. Kaj to pomeni, ko govorimo o vojni, ki traja že 159. dan in kaj, ko govorimo o svetovni lakoti? O tem smo se pogovarjali s kolegom Miho Lamprehtom, zunanjepolitičnim komentatorjem Radia Slovenija.
Vodostaji nekaterih slovenskih rek so rekordno nizki, na Tolminskem so morali zaradi pomanjkanja kisika v Nadiži izloviti del postrvi in jih prenesti v bolj vodnato Sočo, saj je bilo njihovo preživetje že ogroženo. Več o problematiki nizkega vodostaja rek in toplotne obremenitve v sušnem obdobju, o potrebnih ukrepih in o napakah v gospodarjenju z vodnimi viri v preteklih desetletjih, ki se nam danes maščujejo, smo se pogovarjali z dr. Miroslavom Žaberlom, predsednikom Ribiške zveze Slovenije.
"Nasedli kit se je do tega vikenda hladil na vseh možnih koncih," pravi Urša Kanjir, sokreatorka in soorganizatorka Festivala nasedlega kita, ki bo že enajstič potekal na zadnjo julijsko soboto ob Škalskem jezeru v Velenju, in dodaja: "zdaj pa že komaj čaka na dogajanje". Obljubljajo, da bo vse tako, kot so obiskovalci navajeni, le da bo še malo boljše. Ena od stvari, ki jo vsako leto nadgrajujejo, so otroške delavnice in program za otroke, zvečer pa bo na vrsti pisano koncertno dogajanje. Festival naslavlja ekološko, umetniško in glasbeno sfero. V Jutru na Prvem se je o njem z Uršo Kanjir pogovarjala Mojca Delač.
Stanovanjski sklad Republike Slovenije in Razvojna banka Sveta Evrope sta v sredo podpisala posojilno pogodbo v višini 70 milijonov evrov za gradnjo novih najemnih stanovanj. Poleg tega bo republiški stanovanjski sklad iz Načrta za okrevanje in odpornost prejel 38,5 milijona evrov za nakup stanovanj. Od novega leta sicer v okviru sklada deluje Javna najemna služba, kamor lahko lastniki prijavijo prazna stanovanja, sklad pa jih neprofitno oddaja. Od začetka delovanja so pridobili zgolj 7 stanovanj. Kakšni so razlogi za to, kaj bi bilo sicer še treba urediti na področju nepremičninske problematike? Z direktorjem republiškega stanovanjskega sklada se je pogovarjala Eva Lipovšek.
Najstniki se spretno gibljejo po svetovnem spletu in najbrž ni informacije, ki je ne bi bili sposobni izbrskati. Po drugi strani je obdelava teh informacij pogosto njihova šibka točka, ker so psihološko gledano pač najstniki. Cirila Štuber se je o rezultatih ankete pogovarjala z Ajdo Petek s projekta Safe.si na Fakulteti za družbene vede.
V središču Bruslja, le dober kilometer od palače Evropskega parlamenta, že 22 let deluje Slovenski pastoralni center, katoliško duhovno središče za Slovence, ki živijo v Belgiji, na Nizozemskem in v Luxembourgu. Stavbi centra, v katerih so tudi prenočišča za slovenske študente in zaposlene v evropskih ustanovah, imata prav posebno zgodovino. Po osmih letih birokratskih zapletov sta zdaj končno dočakali začetek obnove, ki pa je vse prej kot preprosta. Zakaj, je preverjala naša bruseljska dopisnica Mojca Širok.
Ob svetovnem dnevu hepatitisa stroka znova poziva h testiranju. Tako kot vsako leto tudi letos na ljubljanski infekcijski kliniki organizirajo anonimno brezplačno testiranje na okužbo z virusom hepatitisa C in sicer jutri in v četrtek brez napotnice in naročanja. To je priložnost za informiranje in ozaveščanje javnosti o tej bolezni, ki lahko nezaznavno poteka desetletja, ko nato vodi do odpovedi jeter in raka. Z zgodnjim odkrivanjem in zdravljenjem pa lahko to preprečimo.
Neveljaven email naslov