Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Težave z duševnim zdravjem so med nami pogostejše, kot si morda mislimo; že vsaka tretja družina ima člana, ki ima tovrstne težave. Ker bolezen še vedno spremljajo stigme in predsodki, je Ministrstvo za zdravje pričelo projekt OMRA, ki naj bi ljudi opolnomočil z znanjem, prepričanjem in stališči o duševnih motnjah, ki danes obeležujejo svoj svetovni dan.
S projektom OMRA do večjega ozaveščanja o duševnem zdravju
10. oktobra obeležujemo svetovni dan duševnega zdravja. Težave z njim so med nami pogostejše, kot si morda mislimo. Že vsaka tretja družina ima člana, ki ima duševne težave. Tu gre za motnje razpoloženja, anksioznost, depresijo, stres, shizofrenijo…
Duševne motnje so v tem sodobnem svetu zelo pogoste, onesposobijo pa ljudi tako na zasebnem kot na poklicnem področju.
O duševnih težavah se redko pogovarjamo. Kar tri četrtine ljudi naj ne bi poiskalo ustrezne in pravočasne pomoči. Tudi ko dobijo pomoč, zadržki ostajajo. Psihiatrija dr. Mojca Zvezdana Dernovšek pojasni: “Zgodi se, da človek končno pride na prvi pregled in se ne upa preveč povedati, saj jih je strah, da bi jih poslali v bolnišnico. kot razlog za to mi kasneje zaupajo, da zato, da ne bi imela slabega mnenja o njih.”
Z iskanjem pomoči je odlašal tudi Štefan Skledar, ki se zdravi za bipolarno motnjo in je danes invalidsko upokojen. “Ne bom rekel, da sem na poti ozdravitve, ampak sprejemanja samesga sebe, sprejemanja te ranljivosti, bolezni.” Negativna plat te bolezni je tudi, da nikjer nisi zaželen, kar se tiče dela, še doda. Težave je imel tudi s sorodstvom: “Tast me ni sprejel, ker ne prinesem toliko dohodka. Po domače povedano: žena me živi.”
V nekem trenutku sem obležal v postelji. Preprosto nisem zmogel. Vsi mislijo, da je bleferstvo, da je “fejk”, da človek niti na sprehod ne more.
Polovica duševnih motenj se začne že v zgodnji mladosti, ljudi s takimi težavami pa spremljajo še druga tveganja: dovzetnejši so za somatske bolezni, prej umirajo, nemalo motenj se konča tudi s samomorom. Kako preprečiti take situacije? Kot je pojasnila dr. Lilijana Šprah, je pravo orožje pravzaprav znanje. Kar je tudi namen projekta OMRA – ozaveščanje čim širšo populacijo o teh težavah. Tudi zato bodo pripravili številne brezplačne delavnice (seznam je objavljen na spletni strani).
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Težave z duševnim zdravjem so med nami pogostejše, kot si morda mislimo; že vsaka tretja družina ima člana, ki ima tovrstne težave. Ker bolezen še vedno spremljajo stigme in predsodki, je Ministrstvo za zdravje pričelo projekt OMRA, ki naj bi ljudi opolnomočil z znanjem, prepričanjem in stališči o duševnih motnjah, ki danes obeležujejo svoj svetovni dan.
S projektom OMRA do večjega ozaveščanja o duševnem zdravju
10. oktobra obeležujemo svetovni dan duševnega zdravja. Težave z njim so med nami pogostejše, kot si morda mislimo. Že vsaka tretja družina ima člana, ki ima duševne težave. Tu gre za motnje razpoloženja, anksioznost, depresijo, stres, shizofrenijo…
Duševne motnje so v tem sodobnem svetu zelo pogoste, onesposobijo pa ljudi tako na zasebnem kot na poklicnem področju.
O duševnih težavah se redko pogovarjamo. Kar tri četrtine ljudi naj ne bi poiskalo ustrezne in pravočasne pomoči. Tudi ko dobijo pomoč, zadržki ostajajo. Psihiatrija dr. Mojca Zvezdana Dernovšek pojasni: “Zgodi se, da človek končno pride na prvi pregled in se ne upa preveč povedati, saj jih je strah, da bi jih poslali v bolnišnico. kot razlog za to mi kasneje zaupajo, da zato, da ne bi imela slabega mnenja o njih.”
Z iskanjem pomoči je odlašal tudi Štefan Skledar, ki se zdravi za bipolarno motnjo in je danes invalidsko upokojen. “Ne bom rekel, da sem na poti ozdravitve, ampak sprejemanja samesga sebe, sprejemanja te ranljivosti, bolezni.” Negativna plat te bolezni je tudi, da nikjer nisi zaželen, kar se tiče dela, še doda. Težave je imel tudi s sorodstvom: “Tast me ni sprejel, ker ne prinesem toliko dohodka. Po domače povedano: žena me živi.”
V nekem trenutku sem obležal v postelji. Preprosto nisem zmogel. Vsi mislijo, da je bleferstvo, da je “fejk”, da človek niti na sprehod ne more.
Polovica duševnih motenj se začne že v zgodnji mladosti, ljudi s takimi težavami pa spremljajo še druga tveganja: dovzetnejši so za somatske bolezni, prej umirajo, nemalo motenj se konča tudi s samomorom. Kako preprečiti take situacije? Kot je pojasnila dr. Lilijana Šprah, je pravo orožje pravzaprav znanje. Kar je tudi namen projekta OMRA – ozaveščanje čim širšo populacijo o teh težavah. Tudi zato bodo pripravili številne brezplačne delavnice (seznam je objavljen na spletni strani).
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ali lahko tuji državljani posojajo denar slovenskim političnim strankam? Odgovarja predsednik računskega sodišča Tomaž Vesel.
V sklopu Strokovnega centra Planina deluje multidisciplinarna ekipa strokovnjakov, ki lahko vsem zainteresiranim zagotavlja raznovrstne oblike pomoči.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Prvi dan največjega sejma zabavne elektronike v Las Vegasu je zaznamovalo močno deževje. To je preprečilo Googlu, da bi odprl svojo prvo stojnico na tej odmevni prireditvi, saj jo je zalila voda. Zoprna nevšečnost za podjetje, ki trdi, da z zbiranjem podatkov lahko predvidi potrebe svojih uporabnikov. Več o novostih v prispevku Urške Henigman.
Projekt Neverjetna leta, namenjen preprečevanju in zgodnji obravnavi vedenjskih težav otrok, ki ga po svetu izvajajo že v 30 državah, je zasnovan široko, strokovno, na prvo mesto postavlja pozitiven odnos med otrokom in staršem, starši pa v njem sami prihajajo do idej, rešitev in vzgojnih ukrepov.
Drevesa so posekali kljub peticiji, ki jo je podpisalo več kot 4000 občanov.
Inštitut Danes je nov dan je danes objavil novo različico Parlametra, spletne strani, kjer na inovativen in uporabniku prijazen način analizirajo delo parlamenta, zakonodajo, posamezne seje, delovanje poslancev in poslanskih skupin. Kakšne novosti prinaša nova spletna stran parlameter.si in kako bodo denimo analizirali današnje odločanje o ustavni obtožbi premiera Mira Cerarja? O tem v pogovoru z Žigo Vrtačičem z Inštituta Danes je nov dan.
Vzgojitelji, učitelji, preostali strokovnjaki v šolstvu, pa tudi ravnatelji so se odločili za stopnjevanje pritiska na pristojno ministrstvo in državni zbor s ciljem, da ukinita anonimne prijave v šolstvu. Ravnateljska združenja že dve leti opozarjajo na nemoralnost takšnih prijav in kakšno škodo, dodatno delo povzročajo zaposlenim na šolah.
Marjeta Dorbnič, prevajalka iz slovenščine v španščino in obratno, je v svoje sedeče poklicno delo vpletla šport, predvsem plavanje.
Kot je znano bodo upokojenci, zaradi uskladitev, letos imeli nekoliko višjo pokojnino – poznalo se bo že pri izplačilu februarske pokojnine. Poleg tega bo upokojenski regres višji za 10 evrov. Določeni upokojenci so upravičeni tudi do varstvenega dodatka. Lani so začele veljati določene spremembe – o njih predstavnica ministrstva za delo Špela Isop.
Predvčerajšnjim je na ameriški notranje-politični sceni dodobra zavrelo; v javnost je namreč pricurljalo nekaj odlomkov iz knjige Fire and Fury, se pravi Ogenj in bes, ameriškega novinarja Michaela Wolffa, ki bo izšla danes. V tej knjigi Wolff popisuje dogajanje v Trumpovi Beli hiši in bralcem ponudi nekaj resnično eksplozivnih izjav nekdanjega predsednikovega ključnega svetovalca, Steva Bannona, ki je zdaj obtožil Trumpove sinove izdajstva in sodelovanja z Rusijo. Kaj to pravzaprav pomeni za Ameriko, Trumpa in trumpizem v pogovoru s političnim komentatorjem Aljažem Pengovom Bitencem. foto: pixabay/geralt
Po vsem svetu za ošpicami letno zboli 36 ljudi na milijon prebivalcev, umre jih okoli 134 tisoč. Tudi pri nas smo že slišali prva opozorila, da bi ošpice lahko bile tempirana bomba. Precepljenost Slovencev upada in je že pod mejo, ki državi zagotavlja varnost pred okužbo. Lani so v Sloveniji potrdili sedem primerov ošpic. Precepljenost je najnižja v Ljubljani in Kopru, kjer je tveganje za okužbo največje. Pred dnevi se je iz Srbije vrnil fant, ki je zbolel za ošpicami, so potrdili na Infekcijski kliniki. Kje lahko preverite, koliko protiteles imate in kakšna je nevarnost okužbe pa z Evo Grilc z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Z njo se je pogovarjala Maja Stepančič.
Vreme na različnih koncih sveta v teh dneh ponovno dokazuje, da je nepredvidljivost postala nova stalnica. Najbolj eksotično je v Združenih državah Amerike. Na vzhodu države imajo arktične temperature in snežne viharje, na zahodu pa poletno vročino. Po zahodni in severni Evropi pustoši orkan Eleanora in za sabo pušča žrtve, medtem ko se pri nas naglo nihanje temperatur kar noče končati. Kaj se pravzaprav dogaja, je preverila Nina Slaček. Foto: Flickr/Tom Gill
Neveljaven email naslov