Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob izidu zbornika ŽupanJA se je Mateja Železnikar pogovarjala z urednikom zbornika in direktorjem Inštituta za ustavno pravo Cirilom Ribičičem ter nekdanjima županjama Viko Potočnik in Ljudmilo Novak.
V tem mandatu samo šestnajst županj
Inštitut za ustavno pravo je en mesec pred lokalnimi volitvami izdal zbornik ŽupanJA. Delež županskih kandidatk je bil na zadnjih volitvah sicer nekoliko večji kot v prejšnjih letih, vendar so ženske izrazito podzastopane. Urednik zbornika in direktor Inštituta za ustavno pravo dr. Ciril Ribičič je povedal, da je na področju lokalne samouprave delež izvoljenih žensk najslabši.
“Šestnajst županj v 212-ih občinah je za polovico slabše od evropskega povprečja.”
Vika Potočnik je bila prva županja v samostojni Sloveniji. Svetuje več kulture v dialogu in spoštovanju ter načrtovanju vizije.
“Tu imamo ženske zelo malo besed. In stereotipi, ki vedno bolj prevladujejo v slovenskem prostoru. Predvsem v posebej agresivnem besednjaku, ki so ga posvojili tudi politiki.”
Ljudmila Novak je svojo politično pot začela leta 2001 kot županja Moravč. Nato je bila poslanka v Evropskem parlamentu. Leta 2008 je prevzela vodenje Nove Slovenije in zdaj je poslanka v Državnem zboru. Med vsemi političnimi funkcijami je bilo županovanje zanjo najtežje.
“Ker je bila to prva funkcija, na katero sem stopila nepripravljena. Imela pa sem veliko volje za delo in sem se z delom v kraju dokazala, zato so mi ljudje zaupali.”
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob izidu zbornika ŽupanJA se je Mateja Železnikar pogovarjala z urednikom zbornika in direktorjem Inštituta za ustavno pravo Cirilom Ribičičem ter nekdanjima županjama Viko Potočnik in Ljudmilo Novak.
V tem mandatu samo šestnajst županj
Inštitut za ustavno pravo je en mesec pred lokalnimi volitvami izdal zbornik ŽupanJA. Delež županskih kandidatk je bil na zadnjih volitvah sicer nekoliko večji kot v prejšnjih letih, vendar so ženske izrazito podzastopane. Urednik zbornika in direktor Inštituta za ustavno pravo dr. Ciril Ribičič je povedal, da je na področju lokalne samouprave delež izvoljenih žensk najslabši.
“Šestnajst županj v 212-ih občinah je za polovico slabše od evropskega povprečja.”
Vika Potočnik je bila prva županja v samostojni Sloveniji. Svetuje več kulture v dialogu in spoštovanju ter načrtovanju vizije.
“Tu imamo ženske zelo malo besed. In stereotipi, ki vedno bolj prevladujejo v slovenskem prostoru. Predvsem v posebej agresivnem besednjaku, ki so ga posvojili tudi politiki.”
Ljudmila Novak je svojo politično pot začela leta 2001 kot županja Moravč. Nato je bila poslanka v Evropskem parlamentu. Leta 2008 je prevzela vodenje Nove Slovenije in zdaj je poslanka v Državnem zboru. Med vsemi političnimi funkcijami je bilo županovanje zanjo najtežje.
“Ker je bila to prva funkcija, na katero sem stopila nepripravljena. Imela pa sem veliko volje za delo in sem se z delom v kraju dokazala, zato so mi ljudje zaupali.”
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Zgodba Igorja Zonika je lahko navdih za tiste, ki želijo z novim letom spremeniti svoje navade.
Napoleon Bonaparte je pravil, da mu brez šampanjca ni živeti: “Kadar zmagujem, si ga zaslužim, kadar izgubljam, ga potrebujem,” je dejal. Dom Perignon pa je ob okušanju te plemenite pijače vzkliknil, da pije zvezde! Šampanjec ali peneče vino je naš stalni spremljevalec, ko praznujemo in zaznamujemo pomembne dogodke v našem življenju. Zato gremo ob koncu starega leta na začetek, k osnovam pridelovanja penin, o pomenu nazdravljanja, pravilnem odpiranju steklenice in celo o blagodejnih učinkih penečega vina na naše zdravje. Šampanjec sicer ni tekel v potokih, je pa o njem tekla beseda.
Tehnološki velikan Apple, tako rekoč najbolj dobičkonosno podjetje na svetu z ogromnim tržnim deležem in še večjimi zalogami denarja, je po številnih tožbah v četrtek objavil opravičilo zaradi upočasnjevanja delovanja starejših modelov iphonov. Obljubili so, da tega ne bodo več počeli ter napovedali znižanje cen za nadomestne baterije in spremembo programske opreme za preverjanje delovanja baterije. V bistvu gre za dokaj neverjetno potezo tehnološkega velikana. Kaj napoved pomeni za prihodnost Appla in dugih mobilnih proizvajalcev, smo se pogovarjali z urednikom spletne strani Tehnozvezdje Matjažem Ropretom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na Trgovinski zbornici Slovenije ocenjujejo, da prihodki v trgovini na drobno najverjetneje ne bodo več dosegli ravni izpred krize. Razloge za to je v pogovoru s Simeono Rogelj pojasnila predsednica zbornice Mariča Lah.
V Sloveniji poznamo 14 družin z desetimi otroki. Med njimi najdemo tudi družino Rus z Brezovice pri Ljubljani, ki na svoj način doživlja praznično obdobje. Božični večer so si popestrili z glasbo, saj prav vsak izmed njenih članov igra na kakšen inštrument. O tem, kakšno je pri njih pričakovanje božiča, prisluhnite v reportaži, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Slovenski vozniki tovornjakov obdarujejo tujce, ki so za božič obtičali na slovenskih počivališčih
Veste, da je leta 1997 jelko, božično drevesce, ki je stalo sredi trga sv. Petra, Vatikanu podarila Slovenija? Takrat se je tam pila staroslovanska pijača, brezalkoholna medica, imenovana »ol«, jedli so slovenske bio medenjake in bio bonbone, vatikanske rezidence pa je krasilo 37 jelk, ki so jih okrasili Slovenci. Vse našteto je bilo delo lectarske družine Perger iz Slovenj Gradca. Najstarejši okraski za božične smrečice so namreč iz lecta in pri Pergerjih so jih takrat v dobrem letu samo za Vatikan naredili več kot 12.000, med njimi celo miniaturni papamobil. Začetki družinske tradicije, povezane z medičarstvom, lectarstvom in svečarstvom, neprekinjeno segajo v leto 1757. V Slovenj Gradcu je njihovo galerijo, ki je postala prava turistična znamenitost, obiskala Andreja Čokl.
Gotovo se še spomnite majskega pripetljaja, ko je papeža Frančiška v Vatikanu obiskal ameriški predsednik Donald Trump. In vprašanja prvi dami Melaniji, če svojega soproga hrani s pico… pardon, s potico. Manjkajoči zlog v pogovoru med vodjem rimsko katoliške cerkve in najbolj znano Slovenko je našel naš rimski dopisnik, potica (in ne pica) pa je s poročili z visokega političnega srečanja obšla svet. Dobrega pol leta pozneje sodi naša dobrota med najbolj zaželene sladice v Vatikanu. Janko Petrovec je bil zraven, ko so tamkajšnjim pomembnežem spekli osem božičnih orehovih – tudi za papeža.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V nedeljski obsežni in zahtevni akciji reševanja 51-ih smučarjev, ki so zaradi okvare obsedeli na dvosedežnici Zvoh na Krvavcu, je sodelovalo 40 reševalcev. Nihče od smučarjev ni bil poškodovan. Žičničarjem so se pridružili tudi kranjski poklicni gasilci, gorski reševalci in osem jamarskih reševalcev, ki so smučarje s sedežev reševali z vrvno tehniko. Med jamarskimi reševalci je bil tudi Walter Zakrajšek, vodja jamarske reševalne službe Slovenije. Aljani Jocif je povedal, da so jamarski reševalci prezeble smučarje reševali na višini od šest do osem metrov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pestrost življenja je ena izmed najbolj dragocenih značilnosti našega planeta. Kaže se v številčnosti živalskih in rastlinskih vrst, genetski raznolikosti in pestrosti ekosistemov. Med državami z visoko biotsko pestrostjo je tudi Slovenija. Vendar – do kdaj še? Izjemne naravne danosti naše države, njihov pomen, pa tudi nevarnosti, ki jim pretijo, osvetljuje projekt »Life Naturaviva, biodiverziteta - umetnost življenja!«. Podrobneje pa Iztok Konc. Foto: Podpeško jezero (Sl-Ziga – Lastno delo, CC BY-SA 3.0, WikimediaCommons
Neveljaven email naslov