Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Orson Welles – genialec, ki je samo z glasom povzročil masovno paniko
Pred natanko 80 leti – 30. oktobra leta 1938 – je newyorška radijska postaja CBS nenadoma prekinila predvajanje in oglasil se je napovedovalec:
“Prekinjamo oddajo zaradi objave posebnega poslovnega združenja za sprejemanje in oddajanje novic. Na observatoriju v Chicagu so dvajset minut pred osmo na planetu Mars opazili več močnih eksplozij plina v pravilnih presledkih …”
Tako se je začela radijska igra Vojna svetov, ki je nastala po istoimenskem znanstveno-fantastičnem romanu. Napisal ga je angleški pisatelj Herbert George Wells, za radio pa ga je priredil in igro režiral mladi, takrat 23-letni Orson Welles. Aktualizirana igra je bila tako prepričljiva, da so številni poslušalci verjeli, da planet res napadajo bitja iz vesolja, kar je sprožilo množično paniko.
Da so radio takrat ljudje dojemali drugače, pripoveduje doc. dr. Jože Vogrinc, sociolog kulture in medijev z ljubljanske filozofske fakultete.
“Predvsem je radio imel vlogo, ki jo je pozneje prevzela televizija. Družine so ga poslušale dnevno, bile so zbrane okoli radijskega sprejemnika.”
Kljub temu, da se je radijska Vojna svetov začela z obvestilom, da gre za priredbo romana, da je Orson v uvodni napovedi prebral prolog in da so epizodo predvajali na noč čarovnic, je prevladovala masovna panika. Kaj je pripomoglo k verodostojnosti zgodbe?
“Welles je pravzaprav izkoristil načine, kako se poroča o nenadnih dogodkih, pri čemer se recimo telefonira v program, napovedovalci pa prekinejo glasbo itn. Radijska igra je tukaj posnemala poročila in to je bilo novo.”
Elementa neponovljivosti danes na radiu tako rekoč ni več; na voljo so spletni in interni arhivi. Kakor koli, zavedanje, da je bilo tudi knjižno delo Vojna svetov veliko pred svojim časom, ostaja.
“Imate Elona Muska in druge genije, ki si pač predstavljajo, da bo človek šel na druge svetove in da tam ne bo imel nekih posebnih problemov. Wells je pa že vedel nekako to, da smo ljudje del sveta, v katerem živimo, in da svoj svet nosimo s seboj. Mi nosimo mikrobe s seboj, kamor koli gremo.”
Če bi bila knjiga Vojna svetov ob izidu tako zelo znana, kot je danes, panike verjetno ne bi bilo. Marsovce navsezadnje uničijo mikrobi, človeštvo pa preživi.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Orson Welles – genialec, ki je samo z glasom povzročil masovno paniko
Pred natanko 80 leti – 30. oktobra leta 1938 – je newyorška radijska postaja CBS nenadoma prekinila predvajanje in oglasil se je napovedovalec:
“Prekinjamo oddajo zaradi objave posebnega poslovnega združenja za sprejemanje in oddajanje novic. Na observatoriju v Chicagu so dvajset minut pred osmo na planetu Mars opazili več močnih eksplozij plina v pravilnih presledkih …”
Tako se je začela radijska igra Vojna svetov, ki je nastala po istoimenskem znanstveno-fantastičnem romanu. Napisal ga je angleški pisatelj Herbert George Wells, za radio pa ga je priredil in igro režiral mladi, takrat 23-letni Orson Welles. Aktualizirana igra je bila tako prepričljiva, da so številni poslušalci verjeli, da planet res napadajo bitja iz vesolja, kar je sprožilo množično paniko.
Da so radio takrat ljudje dojemali drugače, pripoveduje doc. dr. Jože Vogrinc, sociolog kulture in medijev z ljubljanske filozofske fakultete.
“Predvsem je radio imel vlogo, ki jo je pozneje prevzela televizija. Družine so ga poslušale dnevno, bile so zbrane okoli radijskega sprejemnika.”
Kljub temu, da se je radijska Vojna svetov začela z obvestilom, da gre za priredbo romana, da je Orson v uvodni napovedi prebral prolog in da so epizodo predvajali na noč čarovnic, je prevladovala masovna panika. Kaj je pripomoglo k verodostojnosti zgodbe?
“Welles je pravzaprav izkoristil načine, kako se poroča o nenadnih dogodkih, pri čemer se recimo telefonira v program, napovedovalci pa prekinejo glasbo itn. Radijska igra je tukaj posnemala poročila in to je bilo novo.”
Elementa neponovljivosti danes na radiu tako rekoč ni več; na voljo so spletni in interni arhivi. Kakor koli, zavedanje, da je bilo tudi knjižno delo Vojna svetov veliko pred svojim časom, ostaja.
“Imate Elona Muska in druge genije, ki si pač predstavljajo, da bo človek šel na druge svetove in da tam ne bo imel nekih posebnih problemov. Wells je pa že vedel nekako to, da smo ljudje del sveta, v katerem živimo, in da svoj svet nosimo s seboj. Mi nosimo mikrobe s seboj, kamor koli gremo.”
Če bi bila knjiga Vojna svetov ob izidu tako zelo znana, kot je danes, panike verjetno ne bi bilo. Marsovce navsezadnje uničijo mikrobi, človeštvo pa preživi.
V Južni Koreji se je na t.i. Jamboreeju zbralo več kot 40.000 skavtov in tabornikov iz 158 držav, tudi iz Slovenije. Gre za dogodek, ki poteka vsake štiri leta, osrednje teme tokratnega dogodka pa so svetovni razvoj, svetovni mir, kulturna raznolikost, pustolovščina, zabava in prijateljstvo. Poklicali smo v Južno Korejo in govorili z vodnico Lano Pavšič in udeleženko jamboreeja Žano Čamdžič.
Že včeraj sta se po stranskih poteh in na koncu tudi peš Metka Pirc in Damjan Rostan prebila do Črne na Koroškem, danes pa sta se oglasila tudi iz Dravograda. Tudi ta koroška občina je bila zaradi poplav nekaj časa povsem odrezana od sveta. Zdaj, ko je voda odtekla, so glavna težava grozeči plazovi.
Po stranskih poteh in na koncu tudi peš sta se Metka Pirc in Damjan Rostan prebila v Črno na Koroškem.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Neveljaven email naslov