Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sv. Jurij je eden najbolj priljubljenih svetnikov, je zavetnik številnih mest, župnij, celo držav. Na prav poseben način, s knjigami in vrtnicami, ga praznujejo Katalonci.
Svetega Jurija poznajo po vsem krščanskem svetu, na poseben način njegov dan zaznamujejo v Kataloniji
Sv. Jurij, ki goduje danes, je gotovo eden najbolj znanih svetnikov, njegov dan praznujejo Gruzijci, Litovci, Nemci, Portugalci, Srbi, Bolgari, Makedonci, Katalonci, celo Etiopijci … Sv. Jurij je tudi zavetnik Moskve, Milana in Bejruta, bdi nad več mesti v Grčiji in Nemčiji. Še posebej ponosni pa so na tega svetnika Angleži, saj je Saint George njihov nacionalni zavetnik, čeprav sv. Jurij ni bil Anglež in Anglije ni nikoli obiskal. Rodil naj bi se v turški Kapadokiji v 3. stoletju, postal rimski vojak, a bil zaradi krščanske vere zaprt in mučen.
Med bolj zanimivimi je praznovanje tega dne v Kataloniji. Sv. Jurij ali po katalonsko Sant Jordi je zaščitnik te španske pokrajine, njegov god je tako tam praznični dan, pa tudi dan vrtnice in dan knjige. Svetnikov soimenjak Jordi Molins Butjosa iz Barcelone pravi, da je dan sv. Jordija med Katalonci eden najbolj priljubljenih praznikov, tudi samo ime Jordi je zelo priljubljeno in pogosto. Glede na statistične podatke je v Kataloniji približno 73 tisoč Jordijev in to je četrto najpogostejše ime. Seveda to ime v različnih verzijah poznajo po vsem svetu, danes tako poleg Jurijev in Jordijev praznujejo svoj god tudi tisti, ki jim je ime George, Jorge, Jiří, Jörg, György, Giorgio in še bi lahko naštevali različice tega imena po svetu … Tudi legendo o sv. Juriju pozna ves svet, katalonska različica se glasi takole:
“Legenda pravi, da je nekoč živel zmaj, ki je mestu grozil z ognjem in uničenjem. Da bi ohranil mesto in mir, se je kralj z zmajem dogovoril, da mu bodo vsak dan žrtvovali novo dekle. Nato pa je prišel dan, da mu žrtvujejo kraljično. K sreči je prav tisti dan prišel v mesto pogumen vitez Jordi, ubil je zmaja in rešil kraljično ter mesto pred uničenjem. Iz krvi ubitega zmaja je zrasla čudovita rdeča vrtnica, ki jo je Jordi poklonil kraljični v znamenje ljubezni.”
Legendo vsako leto obujajo predvsem najmlajši Katalonci, ki v vrtcu ali šoli uprizorijo Jurijevo zmago, prav tako na ta dan hodijo okoli oblečeni v viteze in kraljične. Odrasli pa obiskujejo improvizirane stojnice s knjigami in vrtnicami po vsem mestu in se obdarujejo. Knjige in vrtnice igrajo glavno vlogo …
“Po legendi je iz krvi ubitega zmaja zrasla rdeča vrtnica. Zato je živa tradicija, da fantje svojemu ljubljenemu dekletu podarijo vrtnico, Katalonke pa svojemu ljubemu knjigo. To je namreč tudi dan knjige v spomin na Miguela de Cervantesa, avtorja Don Kihota, ki je umrl na ta dan leta 1616.”
Isti naj bi bil datum smrti še enega mojstra peresa, Shakespearja. Zato je UNESCO leta 1996 23. april po katalonskem vzoru razglasil za svetovni dan knjige. In če Katalonke na ta dan dobijo vrtnico, same svojemu ljubemu podarijo knjigo. Je pa to tudi dan, ko knjigarne in stojnice s knjigami obiščejo znani literati in podpisujejo kupljene knjige. In koliko jih prodajo v enem samem dnevu?
“Veliko! Prav gotovo več kot milijon knjig, pri vrtnicah pa se številke sučejo okoli sedmih milijonov. Toliko ima pravzaprav Katalonija prebivalcev, kar pomeni, da fantje podelijo več kot eno vrtnico. Pa ne zato, ker bi imeli več deklet! Jaz vsako leto svojemu dekletu podarim dve vrtnici, ki simbolizirata ljubezen med njo in mano, zato dve vrtnici za eno dekle. Prav tako je običajno, da vrtnico podariš svoji mami.”
4427 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Sv. Jurij je eden najbolj priljubljenih svetnikov, je zavetnik številnih mest, župnij, celo držav. Na prav poseben način, s knjigami in vrtnicami, ga praznujejo Katalonci.
Svetega Jurija poznajo po vsem krščanskem svetu, na poseben način njegov dan zaznamujejo v Kataloniji
Sv. Jurij, ki goduje danes, je gotovo eden najbolj znanih svetnikov, njegov dan praznujejo Gruzijci, Litovci, Nemci, Portugalci, Srbi, Bolgari, Makedonci, Katalonci, celo Etiopijci … Sv. Jurij je tudi zavetnik Moskve, Milana in Bejruta, bdi nad več mesti v Grčiji in Nemčiji. Še posebej ponosni pa so na tega svetnika Angleži, saj je Saint George njihov nacionalni zavetnik, čeprav sv. Jurij ni bil Anglež in Anglije ni nikoli obiskal. Rodil naj bi se v turški Kapadokiji v 3. stoletju, postal rimski vojak, a bil zaradi krščanske vere zaprt in mučen.
Med bolj zanimivimi je praznovanje tega dne v Kataloniji. Sv. Jurij ali po katalonsko Sant Jordi je zaščitnik te španske pokrajine, njegov god je tako tam praznični dan, pa tudi dan vrtnice in dan knjige. Svetnikov soimenjak Jordi Molins Butjosa iz Barcelone pravi, da je dan sv. Jordija med Katalonci eden najbolj priljubljenih praznikov, tudi samo ime Jordi je zelo priljubljeno in pogosto. Glede na statistične podatke je v Kataloniji približno 73 tisoč Jordijev in to je četrto najpogostejše ime. Seveda to ime v različnih verzijah poznajo po vsem svetu, danes tako poleg Jurijev in Jordijev praznujejo svoj god tudi tisti, ki jim je ime George, Jorge, Jiří, Jörg, György, Giorgio in še bi lahko naštevali različice tega imena po svetu … Tudi legendo o sv. Juriju pozna ves svet, katalonska različica se glasi takole:
“Legenda pravi, da je nekoč živel zmaj, ki je mestu grozil z ognjem in uničenjem. Da bi ohranil mesto in mir, se je kralj z zmajem dogovoril, da mu bodo vsak dan žrtvovali novo dekle. Nato pa je prišel dan, da mu žrtvujejo kraljično. K sreči je prav tisti dan prišel v mesto pogumen vitez Jordi, ubil je zmaja in rešil kraljično ter mesto pred uničenjem. Iz krvi ubitega zmaja je zrasla čudovita rdeča vrtnica, ki jo je Jordi poklonil kraljični v znamenje ljubezni.”
Legendo vsako leto obujajo predvsem najmlajši Katalonci, ki v vrtcu ali šoli uprizorijo Jurijevo zmago, prav tako na ta dan hodijo okoli oblečeni v viteze in kraljične. Odrasli pa obiskujejo improvizirane stojnice s knjigami in vrtnicami po vsem mestu in se obdarujejo. Knjige in vrtnice igrajo glavno vlogo …
“Po legendi je iz krvi ubitega zmaja zrasla rdeča vrtnica. Zato je živa tradicija, da fantje svojemu ljubljenemu dekletu podarijo vrtnico, Katalonke pa svojemu ljubemu knjigo. To je namreč tudi dan knjige v spomin na Miguela de Cervantesa, avtorja Don Kihota, ki je umrl na ta dan leta 1616.”
Isti naj bi bil datum smrti še enega mojstra peresa, Shakespearja. Zato je UNESCO leta 1996 23. april po katalonskem vzoru razglasil za svetovni dan knjige. In če Katalonke na ta dan dobijo vrtnico, same svojemu ljubemu podarijo knjigo. Je pa to tudi dan, ko knjigarne in stojnice s knjigami obiščejo znani literati in podpisujejo kupljene knjige. In koliko jih prodajo v enem samem dnevu?
“Veliko! Prav gotovo več kot milijon knjig, pri vrtnicah pa se številke sučejo okoli sedmih milijonov. Toliko ima pravzaprav Katalonija prebivalcev, kar pomeni, da fantje podelijo več kot eno vrtnico. Pa ne zato, ker bi imeli več deklet! Jaz vsako leto svojemu dekletu podarim dve vrtnici, ki simbolizirata ljubezen med njo in mano, zato dve vrtnici za eno dekle. Prav tako je običajno, da vrtnico podariš svoji mami.”
21. junija zaznamujemo svetovni dan amiotrofične lateralne skleroze. ALS je ena izmed degenerativnih nevroloških bolezni, za katero je značilen hiter, napredujoč potek. Njen najizrazitejši znak je mišična šibkost, ki se lahko začne kjer koli v telesu in nazadnje zajame večino mišic. Mišična šibkost je posledica prizadetosti motoričnih nevronov v možganski skorji ter v možganskem deblu in v hrbtenjači. Zato je za ALS v rabi tudi ime bolezen motoričnega nevrona. Bolniki imajo težave z govorom, požiranjem, gibanjem z udi in dihanjem. Bolezen se hitro slabša, učinkovitega zdravila ni. Od leta 1995 je na voljo zdravilo, ki za nekaj mesecev podaljša povprečno preživetje bolnikov z ALS. Bolezen se največkrat pojavi med 45. in 70. letom starosti. Pri nas je približno 150 bolnikov s to boleznijo. V okviru Društva distrofikov Slovenije deluje tudi Odbor za ALS. Obolelim in njihovim svojcem ponujajo različne oblike podpore, javnost pa ozaveščajo o tej hudi, neozdravljivi bolezni, razlaga strokovna sodelavka društva Andreja Šuštar.
V teh vročih poletnih dneh številni iščemo hlad tudi v gorah, ob jezerih, rekah, v gozdovih ali na travnikih. To pa so tudi habitati kač. Kaj torej storiti, če nas piči ena od treh strupenjač v naši državi, kako se opremiti in obnašati med hojo v naravi, kaj storiti ob srečanju s kačo, kje se najbolje počutijo modras, navadni gad in laški gad in zakaj je varovanje kač ključno za ohranjanje naravnega ravnovesja? Skratka, vse kar morate vedeti o kačah, izveste v prihodnjih minutah. Najprej prisluhnite pogovoru, ki ga je Rok Valenčič posnel z Gašperjem Razingerjem (na sliki), toksikologom in internistom iz Centra za klinično toksikologijo in farmakologijo Univerzitetnega kliničnega centra v Ljubljani, nato pa še pogovoru z biologinjo Ireno Furlan iz Živalskega vrta Ljubljana.
Mladi med 14. in 29. letom so se v zadnjem obdobju začeli bolj zanimati za politiko, prav tako sami zase ocenjujejo, da več vedo o politiki, kot so to poročale generacije pred njimi. To je med drugim pokazala raziskava Slovenska mladina 2024, ki sta jo, tako kot leta 2018, izvedli fundacija Friedrich Ebert Stiftung in Filozofska fakulteta Univerze v Mariboru. Kaže se tudi zasuk mladih na politično desno sredino in to, da so zelo pesimistični glede svoje prihodnosti. Med njimi so se tako povečale skrbi zaradi priseljencev, nasilja zdravstvenega in pokojninskega sistema ter stanovanjske problematike.
V Münchnu se bosta čez par minut na tekmi evropskega prvenstva pomerili reprezentanci Slovenije in Srbije. Kakšno je vzdušje v Münchnu, na Pogačarjevem trgu in v Mariboru smo preverili z našimi dopisniki.
Danes je svetovni dan beguncev. Po podatkih Agencije OZN za begunce - UNHCR - se stanje v svetu slabša, število beguncev pa raste že dvanajst let zapovrstjo. Več kot polovica od 120 milijonov ljudi na begu ostaja znotraj meja lastne države, od dobrih 43 milijonov azilantov in drugih beguncev pod mednarodno zaščito pa jih je kar tri četrtine našlo zavetje v državah, ki sodijo med revne. Več v intervjuju Janka Petrovca s predstavnikom Agencije OZN za begunce, Filippom Ungarom.
S pravočasno zdravstveno obravnavo ne le, da človeku izboljšamo kakovost življenja, ga pozdravimo pa tudi skrajšamo bolniške odsotnosti. To velja za večino zdravstvenih storitev, pa tudi za fizioterapijo, kjer veliko vlogo igra čas. Človek po operaciji, poškodbi, ob hudih bolečinah ob čakanju na termin neredko utrpi nepopravljive posledice. Namreč fizioterapija je ena od tistih zdravstvenih storitev, kjer bolnik čaka nedopustno dolgo, čakalne vrste pa se le še daljšajo. Helena Lovinčič se je o tem pogovarjala z vodjo fizioterapije v Mariborskem zdravstvenem domu.
Policisti bodo do konca meseca izvajali poostren nadzor nad alkoholiziranimi vozniki in vozniki pod vplivom prepovedanih drog, za noč iz petka na soboto pa napovedujejo maraton nadzorovanja. Sodeč po zadnji raziskave Agencije za varnost prometa je kar 61 % slovenskih voznikov, ki so v zadnjem letu zaužili drogo, potem tudi sedlo za volan. Skoraj polovica je ob uporabi droge pila tudi alkohol. Takšni vozniki ogrožajo svoje življenje in življenja drugih, lani so vozniki pod vplivom različnih psihoaktivnih snovi povzročili 92 prometih nesreč. FOTO: Pixabay
Mnogi izmed nas bi bili morda mnenja, da so se po končani epidemiji koronavirusa duševne stiske ljudi v Sloveniji zmanjšale. Vendar pa po poročanju tako SOS telefona, kot tudi telefona Samarijan,, stanje ni ravno rožnato. Telefonske številke obeh organizacij so še vedno zelo klicane. O uporabi SOS telefonov je poizvedovala Lucija Vidergar. Bere Jana Bajželj.
Vstopili smo v obdobje, ki se zgodi na vsaka štiri leta, ko so za mesec dni vse stvari nepomembne. Poteka evropsko prvenstvo, Euro 2024 v Nemčiji, del katerega je tudi naša država. Včeraj so naši nogometaši že odigrali prvo tekmo z Dansko. Kakšno je sicer vzdušje na prvenstvu nam je zaupal Toni Gruden, športni novinar na portalu MMC.
V prestolnici je svoja vrata zaprla kavarna, ki ni bila povsem običajna kavarna. Drama kavarna, namreč. Domovala je v stavbi Narodnega gledališča, ki ga čaka težko pričakovana prenova. Drama kavarna je zgodba o srečališču, ki je v zadnjem desetletju živelo kot dnevna soba mesta, prostor ljubiteljev kulture, predvsem pa gledališke umetnosti. Zbirališče, kjer so se izmenjavale misli o predstavah, kulturi, politiki, glasbi, …in brez katerega Ljubljana ne bo povsem enaka. Na zagotovo enem lepših in očarljivejših balkonov v mestu se je kolega Peter Močnik srečal z Igorjem Samoborjem, nekdanjim ravnateljem ljubljanske drame, v času, ko je Drama kavarna zaživela, ter z Manjo Valdhuber in Bernardom Vargo, ki sta kavarno deset let vodila. Poklepetali so o tem. kako in zakaj je Drama kavarna nastala, kako je živela z narodnim gledališčem, kaj je prinašala kulturnemu življenju v prestolnici in kaj Ljubljana z njenim slovesom izgublja. Vabljeni k poslušanju.
»Nepredvidljivo vreme je izziv tudi v hribih, z obiskom podprimo Koroško in Savinjsko«. To sta glavni sporočili Planinske zveze Slovenije in Gorske reševalne zveze na nedavni predstavitvi na območju Mozirske koče. Njuni predstavniki poudarjajo, da so planinske poti, ki so bile poškodovane ob lanski veliki ujmi, uspešno sanirali ter da število planincev, zlati tujcev, v slovenskih gorah narašča, a s tem tudi nesreče, zato opozarjajo na previdnost in odgovorno obnašanje.
V teh dneh bodo mnogi navijači odpotovali v Nemčijo, tudi sicer pa se začenja sezona dopustov, zato na Zavodu za zdravstveno zavarovanje zavarovancem priporočajo, naj pred odhodom v tujino pravočasno uredijo zdravstveno zavarovanje. Da bo dopust brezskrben, morajo imeti pri sebi veljavno evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, ni pa slabo, če se dodatno zavarujejo tudi pri komercialnem ponudniku zavarovanj. FOTO: Pixabay
Evropa je po desetletjih miru na svoji vzhodni meji dobila vojno. Kako jo doživljajo vsakdanji ljudje, kako se nanjo odziva vojaški stroj, kako o njej razmišljajo na Finskem, v Litvi na Poljskem, kako nad njimi visi grožnja Rusije. Po odgovore sta se na severovzhod Evrope podala televizijska kolegica Petra Marc in snemalec Žiga Gašperin, z mojstrom montaže Maticem Dolničarjem so pripravili dokumentarni film Panika vzhoda, ki na televizijske zaslone in druge platforme prihaja v četrtek, 13. junija. Ogledali smo si ga predpremierno, nato pa je Luka Robida pred mikrofon povabil Petro Marc.
Meritve za športnovzgojni karton so pokazale, da sta epidemija in zaprtje šol prinesla velik padec telesnih zmogljivosti in porast deleža debelih otrok in mladih, po koncu tega obdobja pa so otroci in mladi ponovno začeli pridobivati telesno učinkovitost. Vendar se je trend izboljšanja že v lanskem šolskem letu upočasnil, v letošnjem pa skoraj povsem ustavil. Brez sistemskih rešitev v izobraževanju in brez nagovarjanja najbolj ranljivih skupin – ena izmed njih so dijaki srednjega poklicnega izobraževanja -, se gibalne sposobnosti otrok in mladih ne bodo izboljšale, čez desetletje pa v Sloveniji ne bomo več imeli toliko vrhunskih športnikov kot danes, so prepričani strokovnjaki s Fakultete za šport Univerze v Ljubljani. Vsaj delno rešitev ponuja projekt zMIGAJ, ki bo v prihodnjih šolskih letih dijakom 24 vzgojno-izobraževalnih zavodov ponudil dve dodatni uri vodene vadbe na teden.
Brežiške prebivalce je pretresel nasilni dogodek, ki se je včeraj zgodil na osnovni šoli Velika Dolina. 14-letni učenec je namreč napadel devetošolca, ki je zaradi poškodb potreboval bolnišnično oskrbo. Primer preiskuje policija. Učenci, starši in zaposleni so zaradi dogodka prestrašeni. Od skupno 130 učencev so danes v šolo prišli le štirje. Starši pričakujejo ukrepanje pristojnih. Šola bo primer reševala skupaj s pristojnim ministrstvom, občino in centrom za socialno delo. Občina je že zagotovila dodatno varovanje šolskega okolja.
Vroče politično dogajanje je na sporedu na ravni celotne Evropske unije, še posebej pa je pestro na francoskem političnem parketu. V nedeljo popoldne morajo stranke predložiti svoje liste kandidatov, v ponedeljek se tudi uradno začenja predvolilna tekma. Kaj se torej dogaja v Franciji in kaj v Evropskem parlamentu, v katerem se danes sestaja konferenca predsednikov? Kdaj pridejo tja novi poslanci in kaj vse je še treba postoriti, da bo vse nared za njihov prihod?
Petič, odkar je Slovenija del družine Evropskih držav, so slovenske volivke in volivci lahko stopili na volišča in izbirali novo sestavo Evropskega parlamenta. Pozno ponoči oziroma zgodaj zjutraj smo vendarle dočakali rezultate, ki so nam sporočili, koga iz Slovenije pošiljamo v Bruselj oziroma Strasbourg ter kako bo po novem videti edina neposredno izvoljena institucija v Evropski uniji. Odgovore nam je v studio prinesel Luka Robida.
V času turistične sezone se zgodi več žeparskih ropov kot običajno. Po podatkih policije je najbolj na udaru center Ljubljane. Še posebej neprijetno se lahko počutimo v situaciji, ko so nam odtujeni osebni dokumenti. Govori se, da je nove osebne dokumente zaradi stavke na upravnih enotah še posebej težko pridobiti. Lucija Vidergar je preverila, kako se zavarovati pred žeparji, kaj narediti v primeru kraje, in kako najhitreje pridobiti nove osebne dokumente. Bere Jana Bajželj.
Na tokratnih volitvah v evropski parlament je slavila opozicija. SDS bo imel v novem sklicu evropskega parlamenta 4 poslance, NSI pa enega. Vladajoča Svoboda je, kot očitno, zvabila na volišča večje število volivcev – volilo jih je dobrih 12 % več kot pred petimi leti – in slavila pri izidu referendumskih vprašanj. Večinsko so namreč volivci obkrožili štirikrat ZA, a jih Svoboda z ostalo vsebino ni prepričala, saj so ji podelili zgolj dva mandata. Vesna je mirno sprejela svoj pričakovan en mandat, še najbolj burno pa je bilo proti koncu štetja glasov v štabu Socialnih demokratov in Slovenske ljudske stranke, kjer so do zadnjega trepetali, ali bodo prišli med deveterico, ki bo odletela v Bruselj. Zvočno sliko večera sta pripravila Jure Čepin in Eva Lipovšek. FOTO: Pixabay
V zadnjem delu volilnega in referendumskega večera smo na Prvem podrobneje analizirali izjemno tesno tekmo za bruseljske stolčke. Povzeli smo tudi odzive iz volilnih štabov, v studiu je bil gost Mateja Hrastarja Jure Požgan z ljubljanske Fakultete za družbene vede.
Neveljaven email naslov