Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
"Knjige moramo prav tako pazljivo in strastno prebirati, kakor so jih pazljivo in strastno napisali." (George Elliot)
Ta teden, 23. aprila smo obeležili svetovni dan knjige. Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) je svetovni dan knjige in avtorskih pravic razglasila leta 1995. Posvečen je spodbujanju branja, založništva ter zaščiti avtorskih pravic in intelektualne lastnine. Praznujemo ga na dan, ko so se rodili ali umrli nekateri velikani svetovne literature, kot so Miguel de Cervantes, Vladimir Nabokov in William Shakespeare.
V nedeljskem jutru smo se med drugim odpravili med rabljene knjige. V Trubarjev antikvariat v Ljubljani prihajajo bralci vseh generacij, nekateri s točno določenim ciljem, prihajajo pa tudi takšni, ki se sprehajao med knjižnimi policami in čakajo, da jih pokliče »prava« knjiga. Vodja Trubarjevega antikvariata Ana Marija Babič.
Trenutno so med bolj iskanimi knjigami Včerajšnji svet Stefana Zweiga, Miltonov Izgubljeni raj, že vsa leta odkar sem tu, pa je najbolj zaželena Knjiga nespokoja Fernanda Pessoe.
V okviru slovenskih splošnih knjižnic delujejo tudi številne bralne skupine, v okviru katerih se srečujejo posamezniki, ki gojijo veselje do branja, pisanja, pripovedovanja in poslušanja. Skupaj z drugimi bralnimi navdušenci delijo svoje vtise in mnenja o prebranem ter hkrati dobijo namige in motivacijo za branje dobrih knjig. Mag. Katarina Peterc je v Krajevni knjižnici Daneta Zajca v Moravčah do zdaj ustanovila že štiri bralne skupine, eno trenutno tudi vodi.
Knjižni molj je tisti, ki konstatntno bere, ni pomembno število prebranih knjig, ampak to, da človek bere vsakodnevno, ne samo občasno.
Pred kratkim je na slovenski knjižni trg prišel kriminalni roman Sodni dnevi, ki sta ga napisala odvetnik Peter Čeferin in preiskovalni novinar Vasja Jager.
Gibalo dobre literature je srce, so emocije, tega se ne da naučiti. Literatura je najboljši približek življenja, pisatelj mora biti v stiku z življenjem, ne pa od njega bežati.
Tine Logar je založništvu predan že več kot štirideset let. Ko so mu lani podelili Schwentnerjevo nagrado so v utemeljitvi zapisali, da je s svojo nadstandardno uredniško odličnostjo v težavnih letih za slovensko založništvo “dokazoval, da je še vedno mogoče marsikaj izpeljati”.
Blagostanje zahoda odvrača od duhovnosti, od branja in premisleka, da ne zaključiš vsakega stavka s tem, da si se zabaval.
Odnos Slovencev do knjige se je v zadnjih 25 letih spreminil, na žalost na slabše, ugotavlja Tine Logar.
Slovenski narod bi si lahko privoščil knjige z ničelno stopnjo obdavčitve.
4429 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
"Knjige moramo prav tako pazljivo in strastno prebirati, kakor so jih pazljivo in strastno napisali." (George Elliot)
Ta teden, 23. aprila smo obeležili svetovni dan knjige. Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) je svetovni dan knjige in avtorskih pravic razglasila leta 1995. Posvečen je spodbujanju branja, založništva ter zaščiti avtorskih pravic in intelektualne lastnine. Praznujemo ga na dan, ko so se rodili ali umrli nekateri velikani svetovne literature, kot so Miguel de Cervantes, Vladimir Nabokov in William Shakespeare.
V nedeljskem jutru smo se med drugim odpravili med rabljene knjige. V Trubarjev antikvariat v Ljubljani prihajajo bralci vseh generacij, nekateri s točno določenim ciljem, prihajajo pa tudi takšni, ki se sprehajao med knjižnimi policami in čakajo, da jih pokliče »prava« knjiga. Vodja Trubarjevega antikvariata Ana Marija Babič.
Trenutno so med bolj iskanimi knjigami Včerajšnji svet Stefana Zweiga, Miltonov Izgubljeni raj, že vsa leta odkar sem tu, pa je najbolj zaželena Knjiga nespokoja Fernanda Pessoe.
V okviru slovenskih splošnih knjižnic delujejo tudi številne bralne skupine, v okviru katerih se srečujejo posamezniki, ki gojijo veselje do branja, pisanja, pripovedovanja in poslušanja. Skupaj z drugimi bralnimi navdušenci delijo svoje vtise in mnenja o prebranem ter hkrati dobijo namige in motivacijo za branje dobrih knjig. Mag. Katarina Peterc je v Krajevni knjižnici Daneta Zajca v Moravčah do zdaj ustanovila že štiri bralne skupine, eno trenutno tudi vodi.
Knjižni molj je tisti, ki konstatntno bere, ni pomembno število prebranih knjig, ampak to, da človek bere vsakodnevno, ne samo občasno.
Pred kratkim je na slovenski knjižni trg prišel kriminalni roman Sodni dnevi, ki sta ga napisala odvetnik Peter Čeferin in preiskovalni novinar Vasja Jager.
Gibalo dobre literature je srce, so emocije, tega se ne da naučiti. Literatura je najboljši približek življenja, pisatelj mora biti v stiku z življenjem, ne pa od njega bežati.
Tine Logar je založništvu predan že več kot štirideset let. Ko so mu lani podelili Schwentnerjevo nagrado so v utemeljitvi zapisali, da je s svojo nadstandardno uredniško odličnostjo v težavnih letih za slovensko založništvo “dokazoval, da je še vedno mogoče marsikaj izpeljati”.
Blagostanje zahoda odvrača od duhovnosti, od branja in premisleka, da ne zaključiš vsakega stavka s tem, da si se zabaval.
Odnos Slovencev do knjige se je v zadnjih 25 letih spreminil, na žalost na slabše, ugotavlja Tine Logar.
Slovenski narod bi si lahko privoščil knjige z ničelno stopnjo obdavčitve.
Banka Slovenije ugotavlja, da je bančni sistem stabilen, da pa se nekatera tveganja povečujejo, zlasti pri kreditiranju nepremičnin. Povečuje se namreč kreditiranje stanovanj, nepremičnine pa so precenjene. Kakšne ukrepe lahko pričakujemo oz. kako jih bo Banka Slovenije zrahljala?
»Razmere za novinarstvo v Sloveniji so slabe, javni Radioteleviziji pa je treba čimprej omogočiti normalno delovanje«, ob mednarodnem dnevu svobode medijev opozarjajo v Društvu novinarjev Slovenije. Da so razmere na naši največji javni medijski instituciji v državi vse slabše, je na posebni novinarski konferenci poudaril tudi del zaposlenih na RTV-ju, ki vodstvu očita hitre kadrovske menjave, siromašenje programa in rušenje socialnega dialoga. Novinarji in ostali zaposleni medtem nadaljujejo boj za neodvisnost in integriteto, pri čemer pričakujejo tudi čimprejšnjo reformo medijske zakonodaje. Svoj osnutek sprememb Zakona o RTV so že predstavili v Pravni mreži za varstvo demokracije, kjer med drugim predlagajo zmanjšanje števila članov programskega sveta, ki jih imenuje državni zbor.
Z uveljavitvijo evropske direktive o plačilnih storitvah na noranjem trgu iz leta 2015 je odslej pri spletnem nakupovanju obvezno potrjevanje z močno avtentikacijo. Potrošnik tako spletnemu trgovcu sporoči in potrdi, da nakup res opravlja prav on. Tako je tudi sam še bolje zaščiten pred goljufijami, predvsem z zahtevo po uvedbi močne avtentikacije imetnikov kartic v postopku plačil na daljavo, so zapisali v Združenju bank Slovenije. Kaj to pomeni in ali se v praksi sploh kaj spreminja? Poklicali smo na Zvezo potrošnikov Slovenije, kjer je na naša vprašanja odgovorila Alina Meško.
Konec aprila so pri Javnem štipendijskem in razvojnem skladu pripravili predavanje nemškega psihiatra in raziskovalca možganov dr. Manfreda Spitzerja, avtorja knjige Digitalna demenca, o digitalni odvisnosti in njenem vplivu na delovno uspešnost. V tri in pol urnem predavanju, smo slišali zelo kritičen pogled na uporabo digitalnih tehnologij predvsem pri otrocih, ki ga je avtor podkrepil z najnovejšimi znanstvenimi raziskavami. Kratek pregled najbolj zanimivih ugotovitev je pripravila Cirila Štuber.
“Povej mi, koliko zaslužiš, in povem ti, kaj delaš”. Generacija X vidi v delu smisel, generacija Y išče smisel v delu. Številni zaradi preživetja delajo pri dveh delodajalcih in v oblikah dela, ki ne zagotavljajo socialno-pravne varnosti. Zaradi nestandardnih oblik dela in digitalizacije so delavci pogosto postali volkovi, sindikalizem pa njihov plen. Je delo vrednota samo takrat, ko nam je všeč in prinaša socialni status? Ta in druga razmišljanja ljudi različnih poklicev o delu odstiramo v praznični oddaji ob 17-ih.
“Povej mi, koliko zaslužiš, in povem ti, kaj delaš”. Generacija X vidi v delu smisel, generacija Y išče smisel v delu. Številni zaradi preživetja delajo pri dveh delodajalcih in v oblikah dela, ki ne zagotavljajo socialno-pravne varnosti. Zaradi nestandardnih oblik dela in digitalizacije so delavci pogosto postali volkovi, sindikalizem pa njihov plen. Je delo vrednota samo takrat, ko nam je všeč in prinaša socialni status? Ta in druga razmišljanja ljudi različnih poklicev o delu odstiramo v praznični oddaji ob 17-ih.
Jasna Likar Jelinčič je v svet organizacije porok prišla pred približno šestimi leti, ko je prevzela podjetje Pravljični trenutek. Njena naloga je, v grobem, da nase prevzame vso odgovornost in nervozo mladoporočencev.
V duhu minulega praznika, dneva upora proti okupatorju, se lahko spominjamo tudi upora Slovencev ponemčevanju slovenskih gora ob koncu 19. in začetku 20. stoletja. Leta 1893 so Slovenci ravno zaradi vse bolj agresivnega vpliva nemškega DÖAV oziroma Deutscher und Österreichischer Alpenvereina na poimenovanje poti, gora in koč, ki so bile prvenstveno namenjene nemškim 'turistom', kakor so takrat poimenovali gornike, sklenili ustanoviti SPD - Slovensko planinsko društvo. In tu se zgodba, o kateri smo se pogovarjali s članom uredniškega odbora Planinskega vestnika in avtorjem članka 'Vzpon in propad Kranjske sekcije DÖAV, Dušanom Škodičem, šele začne.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred nami je kadrovsko prepišno obdobje. Najprej zato, ker imajo ob siceršnjem pomanjkanju kadrov zaposleni večjo pogajalsko moč in hitreje zapustijo starega delodajalca ter odidejo k novemu. Drugič pa zato, ker se nam obeta sestava nove, drugačne vlade, z njo pa na vodstvene položaje v državnih službah in državnih podjetjih prihajajo novi kadri. Ena najbolj spoštovanih kadrovnic pri nas je Milena Pervanje, ki se je z iskanjem primernih kandidatov za različne položaje ukvarjala zadnjih 25 let, zdaj je izdala tudi priročnik z naslovom Skrita moč – šest stebrov uspešnega kadrovanja.
Za nami sta dve leti pandemije, dve leti negotovosti in nenehnih sprememb, prilagajanja, novega načina življenja in seveda tudi drugačne rabe tehnologije. Strokovnjakinje in strokovnjaki so veliko opozarjali o čustvenih in duševnih stiskah otrok in mladih v tem času. Kakšne so posledice pandemije in zaprtja, ko gre za prekomerno rabo digitalnih tehnologij? Kaj bi morali narediti za »sanacijo« povzročene škode? Ali lahko tehnologija ne le krši, temveč tudi omogoča spoštovanje pravic otrok v digitalnem okolju? Urška Henigman je na pogovor o tem pred mikrofon povabila Roka Gumzeja s Centra pomoči pri prekomerni rabi interneta Logout.
Projekt 1000 ur zunaj je zasnovala magistrica gozdarstva in ljubiteljica narave Lucija Odar. Drevo s 1000 lističi v krošnji spodbuja k preživljanju prostega časa v naravi. Za vsako uro, ki jo preživimo zunaj, pobarvamo en listič. Cilj je, da je krošnja drevesa pobarvana v enem letu.
Janko Prunk je bil eden prvih slovenskih zgodovinarjev, ki so se po drugi svetovni vojni začeli ukvarjati s katoliško politiko na Slovenskem. Svojo vlogo v zgodovinopisju je dokončno napovedal z doktorsko disertacijo o krščanskih socialistih med obema vojnama. Ta je pred 45 leti izšla v knjigi Pot krščanskih socialistov v Osvobodilno fronto slovenskega naroda. To je bil čas, ko smo si tudi Slovenci z uporom proti okupatorju pridobili ugled v mednarodni skupnosti, hkrati pa spoznali tisto, kar je Edvard Kocbek septembra 1945 strnil v zapis, da je slovenski narod v osvobodilnem boju spoznal tri nasprotnike: okupatorja, klerikalizem in ekskluzivnost kompartije …. Dr. Janko Prunk je nedavno svojemu raziskovalnemu delu dodal še literarni prvenec – roman Iskanje pristana, v katerem se prav tako srečuje s tematiko druge svetovne vojne na Slovenskem. Pred mikrofon ga je povabil Stane Kocutar.
Strah je ena izmed vse bolj poudarjenih čustvenih resničnosti današnjega časa in se kaže v različnih oblikah ter občutno vpliva na naše doživljanje, vedenje ter zaznavo smisla. Pogovor s predsednikom Slovenskega društva za logoterapijo Logos mag. Martinom Liscem,
Ljubljančanka Nada Tarman, ki je 2. aprila dopolnila 100 let, se je rodila na Ohridu, kjer je njen oče služboval kot puškarski mojster. Njeno življenje je v največjem delu povezano z Ljubljano, kjer se je že na začetku okupacije vključila v odporniško gibanje. Sredi meseca aprila 1945 so dekleta iz partizanskih vrst pozvali na avdicijo, ki jo je pripravil Radio Osvobodilne fronte (ROF). Nadin govor je bil odlično ocenjen. Prve dni po osvoboditvi je delovala v Ljubljani, nato pa je s tedanjim upravnikom Radia Ljubljana Antejem Novakom odšla v Celovec ter od tam v Maribor, kjer je za nekaj mesecev prevzela vodenje novoustanovljenega Radia Maribor. Na tisti čas Nado Tarman še danes spominja nekaj dobro ohranjenih fotografij, med njimi tista s podobo lepe 23 - letne črnolaske v britanski vojaški bluzi in križcem, ki jo je neznani fotograf posnel v radijskem studiu na Koroški cesti 19 v Mariboru.
Krajinska parka Strunjan in Debeli rtič skupaj z gostinci in prebivalci zmanjšujeta morske odpadke. Največ je še vedno plastičnih. Na prvem mestu so cigaretni ogorki, ki jim sledi plastika za enkratno uporabo. Zanimivo pri tem je, da je vzdolž obale več odpadkov pozimi, kot poleti ugotavljajo v Krajinskem parku Strunjan, kjer so dopoldan predstavili akcijski načrt za zmanjševanje odpadkov in izzive, ki jih prinaša uvajanje alternativnih kozarcev in drugega pribora. Poroča Lea Širok.
Problematika pomanjkanja kadra se med drugim kaže v premajhnem številu diplomantov za IKT poklice in premajhnem številu vpisnih mest na univerzitetne programe za digitalne poklice, kar je tudi posledica neobveznega predmeta Računalništva in informatike v osnovnih in srednjih šolah.
Na državnozborskih volitvah so volivke in volivci v prvi vrsti izrazili nezaupnico vladi Janeza Janše z največjo vladno strank SDS na čelu. To potrjuje izjemno visoka volilna udeležba in taktično glasovanje, zaradi katerega je Gibanje Svoboda, novinka na političnem prizorišču pod vodstvom Roberta Goloba, zmagala z naskokom, žrtve množičnega zavračanja poražene SDS pa so tudi stranke opozicijske alternative KUL.
Volitve so budno spremljali tudi umetnice in umetniki in ostali kulturni ustvarjalci. Ni skrivnost, da z ministrovanjem Vaska Simonitija, kljub rekordnemu proračunu za kulturo, niso bili zadovoljni. Največ prahu je dvigovalo razdeljevanje sredstev na javnih razpisih, kadrovanje in pogosto, tako kulturniki, zaničljiv odnos do resorja. Miha Žorž je o obetih in pričakovanjih za prihodnje povprašal nekaj ustvarjalk in ustvarjalcev s področja neodvisne umetniške scene.
Kdo bo v vladi in kdaj bomo vlado dobili, pa tudi, kaj bodo njene prve naloge?
Neveljaven email naslov