Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pred kratkim je Goriški muzej na Pristavi blizu Šempetra pri Novi Gorici odpri muzej na meji. Staro carinarnico na nekdanjem maloobmejnem prehodu na Pristavi so preuredili in v njej postavili razstavo Na Šverc! Tihotapstvo na Goriškem po 2. sv. vojni. O razstavi in dogajanju v času po letu 1947 je spregovoril avtor razstave, kustos Rok Bavčar, svoje izkušnje s švercanjem so predstavili še Jožica Strgar s Kambreškega (v 60. letih), Vanja iz Šempetra pri Gorici (pozna 70. leta) in Blaž iz okolice Velenja (90. leta).
Kako so po letu 1947 tihotapili meso, žganje, ploščice in druge dobrine za osebne potrebe
Pred kratkim je Goriški muzej staro carinarnico na nekdanjem maloobmejnem prehodu na Pristavi preuredil in v njej postavil razstavo Na Šverc! Tihotapstvo na Goriškem po drugi svetovni vojni. Avtor razstave, kustos Rok Bavčar, da se je tihotapilo v obe smeri, torej iz Jugoslavije v Italijo in iz Italije k nam. V prvih povojnih letih od 1947 do 1955 so tihotapili le dvolastniki, pozneje po letu 1955 s prihodom prepustnic pa vse več ljudi.
»30 kg kave je bilo dovolj za pogostitev za poroko, s 60 kg si kupil avto.«
Zaton tihotapstva se je zgodil v poznih 80. in 90. letih prejšnjega stoletja, ko je s prihodom supermarketov ponudba v Sloveniji postala primerljiva.
»Nekdanji carinik mi je povedal, da so jih v šoli učili, da mejo v 97 odstotkoh varuje strah, le po en odstotek policaj, carinik in vojak. Že na daleč se je videlo, tisti, ki je kaj skrival, ga je bilo strah.«
Jožica Strgar s Kambreškega se radi predstavi kot kontrabanterca. V 60. letih in v začetku 70. let prejšnjega stoletja je v italijansko Benečijo skupaj z mamo tihotapila domače žganje, sodelavki pa pomagala pri tihotapljenju mesa.
»Žganje smo dali v termofor in si ga zavezali okoli pasu. Pozneje sem sodelavki pomagala tihotapiti meso. Nisem vedela, da ima celo tele skrito v fičku. Ko je začel Italijan na meji tisto jemati ven! Kam vse je ona to skrila – med kolesa, k motorju …!«
Vanja iz Šempetra pri Gorici je v poznih 70. letih zidala hišo, po material so hodili v Italijo. Prav tako so vsak mesec morali na banko v Italiji položiti določen znesek denarja za plačilo kredita za avto.
»Denar sem skrila v torbico med podlogo in pasove.«
Blaž iz okolice Velenja je v 90. letih iz Avstrije domov na skrivaj pod sedežem prinesel game boya oz. prenosno igralno konzolo.
»Na meji sem razmišljal, ali se držim dovolj normalno, da ne bodo posumili, da kaj skrivamo.«
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred kratkim je Goriški muzej na Pristavi blizu Šempetra pri Novi Gorici odpri muzej na meji. Staro carinarnico na nekdanjem maloobmejnem prehodu na Pristavi so preuredili in v njej postavili razstavo Na Šverc! Tihotapstvo na Goriškem po 2. sv. vojni. O razstavi in dogajanju v času po letu 1947 je spregovoril avtor razstave, kustos Rok Bavčar, svoje izkušnje s švercanjem so predstavili še Jožica Strgar s Kambreškega (v 60. letih), Vanja iz Šempetra pri Gorici (pozna 70. leta) in Blaž iz okolice Velenja (90. leta).
Kako so po letu 1947 tihotapili meso, žganje, ploščice in druge dobrine za osebne potrebe
Pred kratkim je Goriški muzej staro carinarnico na nekdanjem maloobmejnem prehodu na Pristavi preuredil in v njej postavil razstavo Na Šverc! Tihotapstvo na Goriškem po drugi svetovni vojni. Avtor razstave, kustos Rok Bavčar, da se je tihotapilo v obe smeri, torej iz Jugoslavije v Italijo in iz Italije k nam. V prvih povojnih letih od 1947 do 1955 so tihotapili le dvolastniki, pozneje po letu 1955 s prihodom prepustnic pa vse več ljudi.
»30 kg kave je bilo dovolj za pogostitev za poroko, s 60 kg si kupil avto.«
Zaton tihotapstva se je zgodil v poznih 80. in 90. letih prejšnjega stoletja, ko je s prihodom supermarketov ponudba v Sloveniji postala primerljiva.
»Nekdanji carinik mi je povedal, da so jih v šoli učili, da mejo v 97 odstotkoh varuje strah, le po en odstotek policaj, carinik in vojak. Že na daleč se je videlo, tisti, ki je kaj skrival, ga je bilo strah.«
Jožica Strgar s Kambreškega se radi predstavi kot kontrabanterca. V 60. letih in v začetku 70. let prejšnjega stoletja je v italijansko Benečijo skupaj z mamo tihotapila domače žganje, sodelavki pa pomagala pri tihotapljenju mesa.
»Žganje smo dali v termofor in si ga zavezali okoli pasu. Pozneje sem sodelavki pomagala tihotapiti meso. Nisem vedela, da ima celo tele skrito v fičku. Ko je začel Italijan na meji tisto jemati ven! Kam vse je ona to skrila – med kolesa, k motorju …!«
Vanja iz Šempetra pri Gorici je v poznih 70. letih zidala hišo, po material so hodili v Italijo. Prav tako so vsak mesec morali na banko v Italiji položiti določen znesek denarja za plačilo kredita za avto.
»Denar sem skrila v torbico med podlogo in pasove.«
Blaž iz okolice Velenja je v 90. letih iz Avstrije domov na skrivaj pod sedežem prinesel game boya oz. prenosno igralno konzolo.
»Na meji sem razmišljal, ali se držim dovolj normalno, da ne bodo posumili, da kaj skrivamo.«
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Jutri bo svetovni dan hepatitisa. V Sloveniji ga bomo zaznamovali že 17-to leto zapored. V Ljubljani danes in jutri poteka akcija testiranja na virus hepatitisa C. Testiranje je brezplačno in anonimno, nanj se ni treba naročati, niti ni treba s seboj prinesti kartice zdravstvenega zavarovanja, poteka pa na infekcijski kliniki v prostorih na Poljanskem nasipu. O nevarnostih hepatitisa na stojnici na Prešernovem trgu ozaveščajo tudi študentje medicine.
V senci Pohorja poteka športni spektakel – Olimpijski festival evropske mladine, ki je oživil Maribor. OFEM je v mesto privabil več kot dva tisoč talentiranih športnikov iz 48-ih držav, ki v tem tednu tekmujejo v 11-ih disciplinah. Tekmovanja so odprta za javnost in obiskovalce vabijo na več kot deset prizorišč. Zaprta pa ostajajo vrata Športne vasi, kar odpira vrsto vprašanj. Kaj se dogaja v ozadju tega sveta? Srce enega najbolj pričakovanih športnih dogodkov leta je obiskala Sara Zmrzlak.
Neveljaven email naslov