Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati.
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati
STO je za letošnje leto napovedala nadaljevanje pozitivnega trenda, a z bolj umirjeno rastjo. Čeprav so pri določenih vrstah turističnih občin, npr. gorskih in obmorskih, ter nastanitvenih obratih, kot so turistične kmetije, maja letos opazili manjše število prihodov in prenočitev v primerjalnem obdobju lani, razloga za zaskrbljenost ni. »Manjše število prenočitev zagotovo lahko pripišemo slabemu vremenu,« sta povedali tako Andreja Čmaj Fakin iz turistične organizacije Koper in Renata Kosi iz Združenja turističnih kmetij.
V deževnem maju in glede na to, da so bili binkoštni prazniki letos na začetku junija, je razlog za kar 33 odstotkov manj majskih nočitev, ugotavljajo tudi v turizmu Dolina Soče, ki pokriva občine Bovec, Kobarid in Tolmin. Bolje, vsaj Bovcu, kaže za junij, nočitev je bilo kar 55 odstotkov več kot lani, za Tolmin in Kobarid podatkov še nimajo, je pa po navadi trend dokaj podoben. Podobno dobro zasedenost pričakujejo tudi za julij in avgust. Nastanitve za prvo polovico avgusta so v veliki meri že zasedene. S trenutnimi letošnjimi rezultati so zadovoljni tudi v Turizmu Ljubljana, saj so dosegli tudi enega od strateških ciljev – več nočitev zunaj sezonskih mesecev. Tako so letos v prvih štirih mesecih obiskovalci opravili deset odstotkov več nočitev kot v primerjalnem obdobju lani, ob tem pa najbolj izstopa letošnji april s kar 18-odstotnim povečanjem nočitev. Junijska statistika TIC-a Ljubljana, ki zajema 20 hotelov in dva hostla, kaže na skoraj devetodstotno rast nočitev. Tudi preostali sogovorniki, s katerimi smo govorili, so optimistični glede rezultatov v poletnih mesecih.
Nam sicer umirjena rast lahko koristi pri doseganju cilja strategije, da privabimo goste z višjo dodano vrednostjo? Strokovnjakinja za turizem Maja Uran Maravič odgovarja: »Delno drži. Če imamo manjšo maso ljudi, se ji lahko bolj posvetimo, več lahko ponudimo in več lahko od posameznikov iztržimo.« Priložnost torej je, vendar: »Mi moramo ponuditi take proizvode, da bodo turisti na njih tudi več trošili.« Uran Maravičeva to slikovito opiše: »Sprašujemo se, zakaj nimamo višje dodane vrednosti v, na primer, zdraviliškem hotelu, potem pa gremo gledati v mini bar in če tam ni neke drage pijače, se ne smemo čuditi, da ne dodamo te višje dodane vrednosti.«
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati.
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati
STO je za letošnje leto napovedala nadaljevanje pozitivnega trenda, a z bolj umirjeno rastjo. Čeprav so pri določenih vrstah turističnih občin, npr. gorskih in obmorskih, ter nastanitvenih obratih, kot so turistične kmetije, maja letos opazili manjše število prihodov in prenočitev v primerjalnem obdobju lani, razloga za zaskrbljenost ni. »Manjše število prenočitev zagotovo lahko pripišemo slabemu vremenu,« sta povedali tako Andreja Čmaj Fakin iz turistične organizacije Koper in Renata Kosi iz Združenja turističnih kmetij.
V deževnem maju in glede na to, da so bili binkoštni prazniki letos na začetku junija, je razlog za kar 33 odstotkov manj majskih nočitev, ugotavljajo tudi v turizmu Dolina Soče, ki pokriva občine Bovec, Kobarid in Tolmin. Bolje, vsaj Bovcu, kaže za junij, nočitev je bilo kar 55 odstotkov več kot lani, za Tolmin in Kobarid podatkov še nimajo, je pa po navadi trend dokaj podoben. Podobno dobro zasedenost pričakujejo tudi za julij in avgust. Nastanitve za prvo polovico avgusta so v veliki meri že zasedene. S trenutnimi letošnjimi rezultati so zadovoljni tudi v Turizmu Ljubljana, saj so dosegli tudi enega od strateških ciljev – več nočitev zunaj sezonskih mesecev. Tako so letos v prvih štirih mesecih obiskovalci opravili deset odstotkov več nočitev kot v primerjalnem obdobju lani, ob tem pa najbolj izstopa letošnji april s kar 18-odstotnim povečanjem nočitev. Junijska statistika TIC-a Ljubljana, ki zajema 20 hotelov in dva hostla, kaže na skoraj devetodstotno rast nočitev. Tudi preostali sogovorniki, s katerimi smo govorili, so optimistični glede rezultatov v poletnih mesecih.
Nam sicer umirjena rast lahko koristi pri doseganju cilja strategije, da privabimo goste z višjo dodano vrednostjo? Strokovnjakinja za turizem Maja Uran Maravič odgovarja: »Delno drži. Če imamo manjšo maso ljudi, se ji lahko bolj posvetimo, več lahko ponudimo in več lahko od posameznikov iztržimo.« Priložnost torej je, vendar: »Mi moramo ponuditi take proizvode, da bodo turisti na njih tudi več trošili.« Uran Maravičeva to slikovito opiše: »Sprašujemo se, zakaj nimamo višje dodane vrednosti v, na primer, zdraviliškem hotelu, potem pa gremo gledati v mini bar in če tam ni neke drage pijače, se ne smemo čuditi, da ne dodamo te višje dodane vrednosti.«
Ob pričetku novega šolskega leta so Ekologi brez meja s svojimi izobraževalnimi gradivi nagovorili slovenske izobraževalne ustanove, saj se vse več učiteljev in staršev pritožuje zaradi nezadovoljstva nad pretirano uporabo plastike in ustvarjanjem odpadkov v vrtcih in šolah. K ukrepanju so pozvali tudi Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. S predstavnico Ekologov brez meja Katjo Sreš se je pogovarjala Martina Černe.
3. septembra leta 301 je bila ustanovljena Republika San Marino, najstarejša republika na svetu, ki obstaja še danes. Posebna je zaradi marsičesa – ni le ena najmanjših držav na svetu, ampak imajo vladarji tam tudi najkrajši mandat, prebivalci pa največ avtomobilov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ko mora otrok zaradi slabega zdravstvenega stanja ostati v bolnišnici, je to za celotno družino velika čustvena obremenitev. Starši sicer lahko ostanejo z otrokom v bolnišnici, a pogosto se znajdejo v težavah, saj – razen v izjemnih primerih – za čas, ko je otrok hospitaliziran, nimajo pravice do plačane odsotnosti z dela zaradi nege. Poleg tega pa morajo starši za otroke, starejše od šest let, bolnišnici plačati, če želijo biti ob otroku ves čas zdravljenja. Da taka ureditev ni ustrezna, opozarja tudi varuh človekovih pravic. Od ministra za zdravje zato pričakuje, da bo to problematiko uredil v najkrajšem možnem času. Podrobneje Lucija Dimnik Rikić.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Strokovnjak za mednarodne politične odnose dr. Peter Verovšek, predavatelj na oddelku za politične vede in mednarodne odnose Univerze v Sheffieldu, ki je doktoriral na Yalu in pred prihodom v Sheffild leta 2016 tri leta predaval na Harvardu komentira potezo britanskega premiera Borisa Johnsona.
Gluhi uporabniki slovenskega znakovnega jezika so dobili slovnico svojega jezika. Slovnica je opis tega, kako kretalci uporabljajo svoj jezik oziroma kako kretajo. Z njeno pomočjo bodo gluhi, ki uporabljajo ta jezik, znali razložiti značilnosti svojega jezika in bodo lažje pojasnjevali, zakaj je to lasten jezik z lastno slovnico. V slovenskem znakovnem jeziku se sporazumeva približno tisoč gluhih. Sogovornik: vsebinski in jezikovni vodja projekta dr. Matic Pavlič iz Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije.
Primer ravnanja zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke je med drugim razgalil to, da nove politike, vsaj ko gre za kadrovsko razmeščanje, tudi v tem mandatu ni. Na končne posledice bo treba še počakati, saj sta svoje postopke začela tako KPK kot SDH, jesen pa vsekakor prinaša nekaj sprememb v dinamiko delovanja 13-te slovenske vlade.
Se pouk v Sloveniji prične prezgodaj?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Mesto Trst gosti 86-ti nacionalni kongres esperantistov, ki se ga udeležuje 250 gostov iz 28-ih držav, tudi Slovenije. Večdnevno dogajanje ponuja živahne pogovore o večkulturnosti in večjezičnosti v sodobnem času. Odstira pa tudi celovit pogled na nastanek, današnjo uporabo esperanta in prihodnost tega najbolj razširjenega umetnega jezika v svetu. Okusila ga je tudi zamejska dopisnica Mirjam Muženič.
V četrtkovo jutranjo rubriko Po Sloveniji z dopisniki se nam je oglasila Tjaša Škamperle in v utrip prebujajočega zadnjega avgustovskega četrtka ujela tudi poletje v koprskem potniškem terminalu. Pred radijskim mikrofonom se ji je pridružil tudi vodja potniškega terminala v Luki Koper, Bojan Babič.
Statistični urad od prejšnje srede vodi novi generalni direktor, doktor Bojan Nastav. Vlada ga je imenovala na dopisni seji za petletni mandat. Sam pravi, da ga statistika zelo veseli. Doktoriral je na ljubljanski ekonomski fakulteti, pred desetimi leti , na temo sive ekonomije. Ima tudi mednarodne izkušnje ,saj se je statistiko ukvarjal tako pri OZN kot Unctadu.
Plače direktorjev v državnih gospodarskih družbah že od leta 2010 ureja oziroma omejuje tako imenovani Lahovnikov zakon. Politične volje za spremembo zakona ni. Po naših informacijah pa ima Ministrstvo za gospodarstvo težave z nadzorom in zajemom podatkov o teh plačah, predvsem pa je v zadregi, ker si direktorji plače popravljajo z drugimi prejemki. Spoštovanje Lahovnikovega zakona preverja tudi Računsko sodišče, ki pod drobnogled jemlje 390 družb v državni ali občinski lasti. Vse družbe na borzi, ne samo tiste v državni lasti, pa bodo kmalu morale več pozornosti nameniti politiki prejemkov vodilnih. Predvidoma januarja naj bi DZ izglasoval zakon v skladu z evropsko direktivo, ki borznim družbam nalaga oblikovanje celovite, jasne in transparentne politike prejemkov. Zakaj ne bi to zadostovalo tudi za družbe v državni lasti? Pojasnjujejo: Tomaž Vesel, Polona Domadenik in Sanja Savič.
Neveljaven email naslov