Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati.
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati
STO je za letošnje leto napovedala nadaljevanje pozitivnega trenda, a z bolj umirjeno rastjo. Čeprav so pri določenih vrstah turističnih občin, npr. gorskih in obmorskih, ter nastanitvenih obratih, kot so turistične kmetije, maja letos opazili manjše število prihodov in prenočitev v primerjalnem obdobju lani, razloga za zaskrbljenost ni. »Manjše število prenočitev zagotovo lahko pripišemo slabemu vremenu,« sta povedali tako Andreja Čmaj Fakin iz turistične organizacije Koper in Renata Kosi iz Združenja turističnih kmetij.
V deževnem maju in glede na to, da so bili binkoštni prazniki letos na začetku junija, je razlog za kar 33 odstotkov manj majskih nočitev, ugotavljajo tudi v turizmu Dolina Soče, ki pokriva občine Bovec, Kobarid in Tolmin. Bolje, vsaj Bovcu, kaže za junij, nočitev je bilo kar 55 odstotkov več kot lani, za Tolmin in Kobarid podatkov še nimajo, je pa po navadi trend dokaj podoben. Podobno dobro zasedenost pričakujejo tudi za julij in avgust. Nastanitve za prvo polovico avgusta so v veliki meri že zasedene. S trenutnimi letošnjimi rezultati so zadovoljni tudi v Turizmu Ljubljana, saj so dosegli tudi enega od strateških ciljev – več nočitev zunaj sezonskih mesecev. Tako so letos v prvih štirih mesecih obiskovalci opravili deset odstotkov več nočitev kot v primerjalnem obdobju lani, ob tem pa najbolj izstopa letošnji april s kar 18-odstotnim povečanjem nočitev. Junijska statistika TIC-a Ljubljana, ki zajema 20 hotelov in dva hostla, kaže na skoraj devetodstotno rast nočitev. Tudi preostali sogovorniki, s katerimi smo govorili, so optimistični glede rezultatov v poletnih mesecih.
Nam sicer umirjena rast lahko koristi pri doseganju cilja strategije, da privabimo goste z višjo dodano vrednostjo? Strokovnjakinja za turizem Maja Uran Maravič odgovarja: »Delno drži. Če imamo manjšo maso ljudi, se ji lahko bolj posvetimo, več lahko ponudimo in več lahko od posameznikov iztržimo.« Priložnost torej je, vendar: »Mi moramo ponuditi take proizvode, da bodo turisti na njih tudi več trošili.« Uran Maravičeva to slikovito opiše: »Sprašujemo se, zakaj nimamo višje dodane vrednosti v, na primer, zdraviliškem hotelu, potem pa gremo gledati v mini bar in če tam ni neke drage pijače, se ne smemo čuditi, da ne dodamo te višje dodane vrednosti.«
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati.
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati
STO je za letošnje leto napovedala nadaljevanje pozitivnega trenda, a z bolj umirjeno rastjo. Čeprav so pri določenih vrstah turističnih občin, npr. gorskih in obmorskih, ter nastanitvenih obratih, kot so turistične kmetije, maja letos opazili manjše število prihodov in prenočitev v primerjalnem obdobju lani, razloga za zaskrbljenost ni. »Manjše število prenočitev zagotovo lahko pripišemo slabemu vremenu,« sta povedali tako Andreja Čmaj Fakin iz turistične organizacije Koper in Renata Kosi iz Združenja turističnih kmetij.
V deževnem maju in glede na to, da so bili binkoštni prazniki letos na začetku junija, je razlog za kar 33 odstotkov manj majskih nočitev, ugotavljajo tudi v turizmu Dolina Soče, ki pokriva občine Bovec, Kobarid in Tolmin. Bolje, vsaj Bovcu, kaže za junij, nočitev je bilo kar 55 odstotkov več kot lani, za Tolmin in Kobarid podatkov še nimajo, je pa po navadi trend dokaj podoben. Podobno dobro zasedenost pričakujejo tudi za julij in avgust. Nastanitve za prvo polovico avgusta so v veliki meri že zasedene. S trenutnimi letošnjimi rezultati so zadovoljni tudi v Turizmu Ljubljana, saj so dosegli tudi enega od strateških ciljev – več nočitev zunaj sezonskih mesecev. Tako so letos v prvih štirih mesecih obiskovalci opravili deset odstotkov več nočitev kot v primerjalnem obdobju lani, ob tem pa najbolj izstopa letošnji april s kar 18-odstotnim povečanjem nočitev. Junijska statistika TIC-a Ljubljana, ki zajema 20 hotelov in dva hostla, kaže na skoraj devetodstotno rast nočitev. Tudi preostali sogovorniki, s katerimi smo govorili, so optimistični glede rezultatov v poletnih mesecih.
Nam sicer umirjena rast lahko koristi pri doseganju cilja strategije, da privabimo goste z višjo dodano vrednostjo? Strokovnjakinja za turizem Maja Uran Maravič odgovarja: »Delno drži. Če imamo manjšo maso ljudi, se ji lahko bolj posvetimo, več lahko ponudimo in več lahko od posameznikov iztržimo.« Priložnost torej je, vendar: »Mi moramo ponuditi take proizvode, da bodo turisti na njih tudi več trošili.« Uran Maravičeva to slikovito opiše: »Sprašujemo se, zakaj nimamo višje dodane vrednosti v, na primer, zdraviliškem hotelu, potem pa gremo gledati v mini bar in če tam ni neke drage pijače, se ne smemo čuditi, da ne dodamo te višje dodane vrednosti.«
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Stanovanjska problematika mladih je vse bolj pereče vprašanje, ki terja sodelovanje več akterjev, predvsem pa države in občin. O razmerah na stanovanjskem področju za mlade so danes na okrogli mizi poleg okoljskega ministrstva in republiškega stanovanjskega sklada spregovorili tudi predstavniki mladinskih organizacij; skupaj so iskali odgovore na vprašanje, kako naj mladi pridejo ob vse višjih cenah nepremičnin in najemnin pridejo do lastniškega oziroma najemniškega stanovanja. Jure Čepin se je o tem pogovarjal z Nino Bavčar Čargo, direktorico Inštituta za mladinsko politiko, ki že več let podeljuje certifikate mladim prijazna občina. Povedala je, katere so glavne težave, s katerimi se ob vstopu na nepremičninski trg soočajo mladi.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Cvetna nedelja je sicer povezana predvsem z oljčnimi vejicami in butaricami, na Prvem pa smo nedeljsko jutro namenili bolj cvetočemu rastlinju. Z Matjažem Mastnakom se je Andreja Čokl pogovarjala o tem, zakaj narcis ne smemo podariti v šopku z drugimi cvetlicami, od kod v resnici izvirajo tulipani in kako so v 17. stoletju povzročili finančni zlom, kdaj so bile vijolice slovenski izvozni artikel in zakaj lepo dišeče vrtnice vzdržijo manj časa.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Imate dobro idejo, ki jo lahko izvedete pred svojim blokom, v sosednjem parku ali nekje zunaj v Ljubljani? Na primer popravilo koles ali postavitev gola za nogomet? Želite organizirati piknik sosedov, garažno razprodajo ali filmski večer? Mogoče bi lahko s prijatelji postavili visoko gredo, na kateri bi posadili zelišča? Ali pa bi skupaj s sosedi počistili lokalno otroško igrišče? Projekt Zunaj vam ahko pomaga, da svojo idejo uresničiš že letos.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Karkoli počnemo prek interneta, kaj iščemo, pošiljamo e pošto, objavljamo, všečkamo, karkoli, v vsakem primeru gre za podatke, ki potujejo po internetu. Ta pa je zelo fizičen, čeprav je to danes že skoraj nevidno. Kljub brezžičnim povezavam in podatkovnim oblakom podatki še vedno potujejo po kablih, hranijo se v stavbah. Ta infrastruktura, čeprav je ne vidimo, je zelo fizična in ima velik vpliv na okolje – to pa je področje, o katerem vemo zelo malo. O tem smo se pogovarjali z raziskovalko in umetnico Joano Moll, ki je o tem predavala na konferenci Kritično inženirstvo v Aksiomi, s projektom se predstavlja tudi na aktualni razstavi. Pred mikrofon jo je povabila Urška Henigman.
Cene prašičjega mesa na evropskih borzah vrtoglavo rastejo. V zadnjih treh tednih se je odkupna cena v povprečju povišala za 30%. Slovenski trg je odvisen od ponudne svinjskega mesa na evropskem trgu, z lastno proizvodnjo prašičev pokrijemo samo okoli tretjino potreb. Prašičjega mesa primanjkuje tudi na evropskem in celotnem svetovnem trgu. Glavni vzrok je pomanjkanje svinjine na azijskih trgih, ki imajo zaradi prašičje kuge velike izgube lastnih čred in nadomeščajo svoj primanjkljaj, seveda za to ponujajo visoke cene. Tuji in slovenski dobavitelji so trgovcem že napovedali podražitve, dvig maloprodajnih cen v trgovinah se obeta že prihodnji teden in sicer najprej pri svežem prašičjem mesu, kasneje pa tudi v mesnih izdelkih, kot so pršuti, klobase in salame. Šunke v pred velikonočnem času še ne bodo dražje. Po mnenju poznavalcev bo trend dvigovanja odkupnih cen prašičev trajal precej dolgo.
Včeraj je bila v Račah predstavitev raziskave z naslovom »Incidenca raka na Dravskem polju«, ki jo je na pobudo Ekološke iniciative Rače plačala tovarna kemičnih izdelkov Albaugh, izvedel pa ljubljanski Onkološki inštitut. Z raziskavo so želeli preveriti, ali je zaradi proizvodnje zloglasnega glifosata in sežigalnice odpadkov v Račah več bolnikov z rakavimi obolenji. Rezultati so pokazali, da je stanje primerljivo s slovenskim povprečjem. A ljudje tam zaradi nevarne zapuščine nekdanjega Pinusa niso povsem pomirjeni. Poroča Lidija Cokan.
Dr. Tomaž Zwitter o prvi podobi črne luknje (avtor: Blaž Mazi, foto: Event Horizon Telescope Collaboration)
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Tehnologija, posel, kultura. Vse to je milanski Teden oblikovanja. V 58-ih letih je prerastel v največji pohištveni sejem sveta in velja za enega najboljših primerov italijanske odličnosti.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Od lanskega 1. junija je marsikatera prodaja nepremičnine, hiše ali stanovanja, padla v vodo. Razlog? Prodajalec ni znal priskrbeti gradbenega in uporabnega dovoljenja. Kupec pa brez njiju ni mogel najeti stanovanjskega kredita, ker bi transakcija brez dovoljenj lahko veljala za nično. Notarji, tudi nekateri nepremičninski posredniki, so glasno opozarjali, da je zakonodaja neživljenjska in bo zadušila trg. Drugi so bili mnenja, da je skrajni čas, da se lastnike prisili v pravno urejanje nepremičnin, ki zaradi pomanjkanja dovoljenj ali skladnosti z njimi spominjajo na divji zahod. Ministrstvo za okolje in prostor je prisluhnilo pripombam in v pripravi je sprememba 93. člena gradbenega zakona. Ta od upravljavcev, notarjev in pooblaščenih inženirjev in drugih oseb ne bi več zahteval, da preverijo veljavnost gradbenega in uporabnega dovoljenja. Več v pogovoru Petra Močnika z Majo Derčar.
Čez teden dni se bodo v praksi začele uporabljati še zadnje določbe novega družinskega zakonika, ki je sicer začel veljati 15-tega aprila 2017. Družinski zakonik prinaša kar nekaj novosti. Med drugim tudi možnost sklepanja »ženitnih pogodb«, ki jih pri nas doslej nismo poznali in pa možnost, da se kar pri notarju sklene sporazum o razvezi zakona. Obe spremembi bosta velik izziv za notarje, saj bodo morali pri sklepanju teh pogodb poskrbeti, da bosta obe strani natančno seznanjeni s svojimi pravicami in da bodo vse določbe takšne pogodbe oziroma sporazuma približno enako uravnotežene za obe strani. O obeh novostih se je Jolanda Lebar pogovarjala z notarko Natašo Erjavec.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Nedeljsko jutro na Prvem smo posvetili vonju in parfumom. Sogovorniki: Ana Ličina - aromaterapevtka in strokovna vodja šole aromaterapije, Grega Repovš - redni profesor za občo psihologijo in vodja Laboratorija za kognitivno nevroznanost, Rihard Knafelj - ljubitelj in zbiratelj parfumov.
Neveljaven email naslov