Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z najbolj aktualnimi novicami se nam oglaša zagrebška sodelavka Tanja Borčič Bernard.
Jutranji pogovor s Tanjo Borčić Bernard o hrvaškem poletju, kriminalcih med turisti, počitnicah hrvaškega političnega vrha in novem jabolku spora s Srbijo
Turistična sezona na Hrvaškem je na vrhuncu. S tem pa se povečuje tudi število kaznivih dejanj nad turisti in tistih, katerih povzročitelji so turisti. “Nedavno objavljeni podatki hrvaškega notranjega ministrstva za leto 2017 in 2018 kažejo, da je največ žrtev med Nemci, Slovenci so na drugem mestu. Najpogosteje so žrtve tatvin na najbolj obiskanih mestih na določenih destinacijah, kjer je največja gneča,” povzema Tanja Borčič Bernard:
“Tudi kot storilci kaznivih dejanj na Hrvaškem smo Slovenci pri vrhu. Leta 2017 so največ kaznivih dejanj storili državljani Bosne in Hercegovine, sledili so Srbi, nato pa že Slovenci, ki so “grešili” 72-krat. Najpogosteje je šlo za tatvine in kršenje javnega reda in miru, kamor spada tudi neprijavljeno bivališče na Hrvaškem.”
Hrvaška policija opaža tudi precej kaznivih dejanj med samimi turisti, a zagotavlja, da so tujci na Hrvaškem varni. Statistika za splitsko regijo kaže, da je žrtev kaznivega dejanja en človek na štiri tisoč tujih gostov.
V teh dneh je na počitnicah tudi hrvaški politični vrh:
“Premier Plenkovič dopustuje v državni vili Costabella blizu Reke, predsednik parlamenta Jandrokovič nekje na Jadranu, ni povedal točno, kje, predsednica države Grabar-Kitarovićeva pa je letos na počitnicah v vojaškem objektu na Brionih. Tisti politiki, ki dopustujejo v državnih objektih, plačajo le za hrano in pijačo, sicer dopustujejo brezplačno,” pravi naša sodelavka.
Kar zadeva hrvaške medije in komentatorje, pa se nekateri še vedno ukvarjajo z nekoliko nenavadnim vedenjem Grabar-Kitarovićeve na proslavi dneva zmage in domovinske hvaležnosti, ki je med drugim na glas zapela skupaj z vojaško klapo, drugi pa z novim jabolkom spora s Srbijo. Razlog zanj je odločitev Hrvaške, da se bo na Expu 2020 predstavila kot država velikih izumiteljev. Mednje je uvrstila tudi Nikolo Teslo, kar pa je sprožilo uradni protest srbskega kulturnega ministrstva, ki opozarja, da je Tesla Srb in ne Hrvat.
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Z najbolj aktualnimi novicami se nam oglaša zagrebška sodelavka Tanja Borčič Bernard.
Jutranji pogovor s Tanjo Borčić Bernard o hrvaškem poletju, kriminalcih med turisti, počitnicah hrvaškega političnega vrha in novem jabolku spora s Srbijo
Turistična sezona na Hrvaškem je na vrhuncu. S tem pa se povečuje tudi število kaznivih dejanj nad turisti in tistih, katerih povzročitelji so turisti. “Nedavno objavljeni podatki hrvaškega notranjega ministrstva za leto 2017 in 2018 kažejo, da je največ žrtev med Nemci, Slovenci so na drugem mestu. Najpogosteje so žrtve tatvin na najbolj obiskanih mestih na določenih destinacijah, kjer je največja gneča,” povzema Tanja Borčič Bernard:
“Tudi kot storilci kaznivih dejanj na Hrvaškem smo Slovenci pri vrhu. Leta 2017 so največ kaznivih dejanj storili državljani Bosne in Hercegovine, sledili so Srbi, nato pa že Slovenci, ki so “grešili” 72-krat. Najpogosteje je šlo za tatvine in kršenje javnega reda in miru, kamor spada tudi neprijavljeno bivališče na Hrvaškem.”
Hrvaška policija opaža tudi precej kaznivih dejanj med samimi turisti, a zagotavlja, da so tujci na Hrvaškem varni. Statistika za splitsko regijo kaže, da je žrtev kaznivega dejanja en človek na štiri tisoč tujih gostov.
V teh dneh je na počitnicah tudi hrvaški politični vrh:
“Premier Plenkovič dopustuje v državni vili Costabella blizu Reke, predsednik parlamenta Jandrokovič nekje na Jadranu, ni povedal točno, kje, predsednica države Grabar-Kitarovićeva pa je letos na počitnicah v vojaškem objektu na Brionih. Tisti politiki, ki dopustujejo v državnih objektih, plačajo le za hrano in pijačo, sicer dopustujejo brezplačno,” pravi naša sodelavka.
Kar zadeva hrvaške medije in komentatorje, pa se nekateri še vedno ukvarjajo z nekoliko nenavadnim vedenjem Grabar-Kitarovićeve na proslavi dneva zmage in domovinske hvaležnosti, ki je med drugim na glas zapela skupaj z vojaško klapo, drugi pa z novim jabolkom spora s Srbijo. Razlog zanj je odločitev Hrvaške, da se bo na Expu 2020 predstavila kot država velikih izumiteljev. Mednje je uvrstila tudi Nikolo Teslo, kar pa je sprožilo uradni protest srbskega kulturnega ministrstva, ki opozarja, da je Tesla Srb in ne Hrvat.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ob 9. maju, dnevu Evrope je Informacijska pisarna Evropskega parlamenta v Sloveniji pripravila natečaj, na katerem so slovenski osnovnošolci z literarnimi, likovnimi in foto-video izdelki prikazali, kakšen je obraz, ki jim ga kaže Evropa. Šesto- do devetošolci so se tako poglobili v preteklost Evrope, nastanek Evropske unije, razmišljali so o tem, kaj jim EU pomeni ter kakšna je po njihovo prihodnost te meddržavne skupnosti. Natečaja se je udeležilo 28 različnih šol, med vsemi prispelimi izdelki sta žirija in obiskovalci Facebook strani informacijske pisarne izbrali najboljše, ki so priznanja prejeli danes. Kakšen obraz Evropa kaže osnovnošolcem, je preverila Andreja Gradišar.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski znanstveniki so prišli do novega pomembnega odkritja, ki ga je včeraj objavila prestižna znanstvena revija Nature Communication. Raziskovalci Kemijskega instituta so namreč ugotovili, kako naravni toksin, ki ga proizvaja deževnik, naredi poro na površini celice, pred katero se brani. Odkritje ima velik pomen tako za nadaljnjo raziskovanje možnih novih pristopov za boj proti bakterijskim okužbam, ki zaradi vse večje odpornosti bakterij na antibiotike, kot tudi za razvoj novih nanosenzorjev. V mednarodni raziskavi, ki so jo vodili in koordinirali ljubljanski strokovnjaki, so sodelovali še znanstveniki z oxfordske univerze, japonskega instituta Riken in britanskega podjetja Oxford Nanopore Technologies. Več o samem odkritju in njegovem pomenu lahko poslušate v pogovoru z vodjo raziskave in direktorjem Kemijskega instituta, prof. dr. Gregorjem Anderluhom. Foto: Kemijski institut
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ko je pred nekaj tedni grški otok Lesbos obiskala Angelina Jolie, da bi opozorila na trpljenje beguncev, ki si za ceno lastnih življenj prizadevajo izbojevati še nekaj upanja za prihodnost, je večino navzočih medijev veliko bolj zanimala njena osebna telesna teža kot pa humanitarna katastrofa, na katero je hollywoodska zvezda s svojim prihodom želela usmeriti pozornost. Kako v današnjem svetu opozarjajo na humanitarne katastrofe in zbirajo pomoč za trpeče, na številne načine odseva tudi spremembo glede tega, kako smo danes pravzaprav solidarni. Veliko več pove o nas samih in naših sodobnih digitaliziranih družbah kot pa o tistih, ki potrebujejo pomoč.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Koliko davkov ponikne v davčnih oazah in kako preprečiti izogibanje plačevanju davkov ? O tem so danes razpravljali na komisiji za nadzor javnih financ. Od 32-tih milijonov dodatno obračunanega davka pri poslovanju z davčnimi oazami, je plačanega le tretjina. Člani komisije so sprejeli seznanitveni sklep , da je pri zadnjih prodajah državnega premoženja morda šlo tudi za nezakonita dejanja, ker so prodaje potekale prek tako imenovanih namenskih družb s sedežem v davčnih oazah.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Koliko davkov ponikne v davčnih oazah in kako preprečiti izogibanje plačevanju davkov ? O tem so danes razpravljali na komisiji za nadzor javnih financ. Od 32-tih milijonov dodatno obračunanega davka pri poslovanju z davčnimi oazami, je plačanega le tretjina. Člani komisije so sprejeli seznanitveni sklep , da je pri zadnjih prodajah državnega premoženja morda šlo tudi za nezakonita dejanja, ker so prodaje potekale prek tako imenovanih namenskih družb s sedežem v davčnih oazah.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Finančniki so zbrani v Portorožu na 33. Finančni konferenci z naslovom NOVI BANČNI IN FINANČNI ČASI. Novi časi pomeni, da se navajamo na zelo nizke donose, nizke obrestne mere na privarčevana sredstva. Saj veste, v banki za svoj depozit praktično niste več nagrajeni. Podobno je, če vložite v obveznice, tudi delnice niso nujno donosna naložba. Denar praktično nima več vrednosti, natisnjenega je dovolj. Težava je, da ne pride do projektov, ki bi ga res potrebovali in pošteno obrnili. Sredstva tako rekoč ne pridejo do tistih, ki bi jih oplemenitili. Kam to vodi? Dva izvrstna tuja govornika, tuja svetovalca in finančnika, sta podala diagnozo nove ekonomske realnosti. Iz Portoroža poroča Maja Derčar.
Ministrica za zdravje Milojka Kolar Celarc je v okviru vladnega obiska v osrednjeslovenski regiji danes obiskala Zdravstveni dom Ljubljana. Tam so jo med drugim seznanili z odprtimi vprašanji, problemi in nalogami, ob tej priložnosti pa podpisali tudi pismo o načrtih glede prenosa izvajanja nujne medicinske pomoči z Zdravstvenega doma Ljubljana na Klinični center. Gre za formalnost, ki je določena v skladu z zakonodajo o nujni medicinski pomoči. V okviru tega dogovora bo po končani gradnji ljubljanske urgence z zdravstvenega doma Ljubljana na Klinični center prešlo dva milijona in pol letnega prihodka in 51 zaposlenih, približno polovico zdravnikov in polovico sester. In kdaj bo to?
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov