Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Primer ravnanja zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke je med drugim razgalil to, da nove politike, vsaj ko gre za kadrovsko razmeščanje, tudi v tem mandatu ni. Na končne posledice bo treba še počakati, saj sta svoje postopke začela tako KPK kot SDH, jesen pa vsekakor prinaša nekaj sprememb v dinamiko delovanja 13-te slovenske vlade.
Komentar Tomaža Celestine ob ravnanju zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke LMŠ
Najprej hiter pogled v kadrovsko zadnje leto LMŠ. Stranka, ki je dobila na volitvah le trinajst poslancev, a je predvsem zaradi Šarčeve nedvomne spretnosti in hudega strahu pred Janezom Janšo vseeno sestavila vlado, je po svojih željah kadrovsko oblikovala SDH, DUTB, Telekom, nadzorni svet Gen Energije in HSE. In potem se je zgodil klic Braneta Kralja za službo Igorja Šoltesa, a za ta klic Šarec menda ni vedel. Od predsednika vlade Marjana Šarca bi – ob številnih preteklih zagotovilih o drugačni, novi politiki – pričakovali predvsem bistveno drugačen včerajšnji nastop. Recimo nastop z manj sprenevedanja in užaljenosti ob očitni napaki njegovega generalnega sekretarja, saj je ostal občutek, da je to napaka zgolj zato, ker so ga pri njej zasačili in ga prijavili, česar ne bi storili nekomu, ki je “prave sorte”. Od premierja bi recimo pričakovali nastop, v katerem bi se odločno uprl nesprejemljivi politični kuhinji, ko gre za kadre v državnih podjetjih, a smo dobili zgolj ugotovitev, da bi morali kadrovsko usklajevanje spremeniti.
Marjanu Šarcu se po enem letu od podpisa koalicijske pogodbe začenja dogajati slovenska politika. Najbrž si nihče ne zatiska oči pred dejstvom, da naključij v slovenski politiki ni in tako je LMŠ stopila na bombo, ki je udarila po dvojem – po zatrjevanju o visoki etičnosti in morali v stranki in po njenem najožjem jedru; stopila je na bombo, ki bi jo izkušenejši politiki znali vsaj zaslutiti. Leto neupoštevanja koalicijskih partnerjev in soočanja teh partnerjev z izvršenimi dejstvi, leto miru v medijih in leto neverjetno naklonjenih anket se očitno končuje. In očitno se končuje tudi leto, ko je bilo mogoče koalicijske partnerje, zlasti tiste z dolgoletnimi povezavami vseh “sort”, nekaznovano stiskati v kot. Da bi politiki vseh barv začeli končno delati drugače, torej ne zase, ampak res za državo, pa tako ali tako niti upati ne upamo več.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Primer ravnanja zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke je med drugim razgalil to, da nove politike, vsaj ko gre za kadrovsko razmeščanje, tudi v tem mandatu ni. Na končne posledice bo treba še počakati, saj sta svoje postopke začela tako KPK kot SDH, jesen pa vsekakor prinaša nekaj sprememb v dinamiko delovanja 13-te slovenske vlade.
Komentar Tomaža Celestine ob ravnanju zdaj že nekdanjega generalnega sekretarja stranke LMŠ
Najprej hiter pogled v kadrovsko zadnje leto LMŠ. Stranka, ki je dobila na volitvah le trinajst poslancev, a je predvsem zaradi Šarčeve nedvomne spretnosti in hudega strahu pred Janezom Janšo vseeno sestavila vlado, je po svojih željah kadrovsko oblikovala SDH, DUTB, Telekom, nadzorni svet Gen Energije in HSE. In potem se je zgodil klic Braneta Kralja za službo Igorja Šoltesa, a za ta klic Šarec menda ni vedel. Od predsednika vlade Marjana Šarca bi – ob številnih preteklih zagotovilih o drugačni, novi politiki – pričakovali predvsem bistveno drugačen včerajšnji nastop. Recimo nastop z manj sprenevedanja in užaljenosti ob očitni napaki njegovega generalnega sekretarja, saj je ostal občutek, da je to napaka zgolj zato, ker so ga pri njej zasačili in ga prijavili, česar ne bi storili nekomu, ki je “prave sorte”. Od premierja bi recimo pričakovali nastop, v katerem bi se odločno uprl nesprejemljivi politični kuhinji, ko gre za kadre v državnih podjetjih, a smo dobili zgolj ugotovitev, da bi morali kadrovsko usklajevanje spremeniti.
Marjanu Šarcu se po enem letu od podpisa koalicijske pogodbe začenja dogajati slovenska politika. Najbrž si nihče ne zatiska oči pred dejstvom, da naključij v slovenski politiki ni in tako je LMŠ stopila na bombo, ki je udarila po dvojem – po zatrjevanju o visoki etičnosti in morali v stranki in po njenem najožjem jedru; stopila je na bombo, ki bi jo izkušenejši politiki znali vsaj zaslutiti. Leto neupoštevanja koalicijskih partnerjev in soočanja teh partnerjev z izvršenimi dejstvi, leto miru v medijih in leto neverjetno naklonjenih anket se očitno končuje. In očitno se končuje tudi leto, ko je bilo mogoče koalicijske partnerje, zlasti tiste z dolgoletnimi povezavami vseh “sort”, nekaznovano stiskati v kot. Da bi politiki vseh barv začeli končno delati drugače, torej ne zase, ampak res za državo, pa tako ali tako niti upati ne upamo več.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Jutri bo svetovni dan hepatitisa. V Sloveniji ga bomo zaznamovali že 17-to leto zapored. V Ljubljani danes in jutri poteka akcija testiranja na virus hepatitisa C. Testiranje je brezplačno in anonimno, nanj se ni treba naročati, niti ni treba s seboj prinesti kartice zdravstvenega zavarovanja, poteka pa na infekcijski kliniki v prostorih na Poljanskem nasipu. O nevarnostih hepatitisa na stojnici na Prešernovem trgu ozaveščajo tudi študentje medicine.
V senci Pohorja poteka športni spektakel – Olimpijski festival evropske mladine, ki je oživil Maribor. OFEM je v mesto privabil več kot dva tisoč talentiranih športnikov iz 48-ih držav, ki v tem tednu tekmujejo v 11-ih disciplinah. Tekmovanja so odprta za javnost in obiskovalce vabijo na več kot deset prizorišč. Zaprta pa ostajajo vrata Športne vasi, kar odpira vrsto vprašanj. Kaj se dogaja v ozadju tega sveta? Srce enega najbolj pričakovanih športnih dogodkov leta je obiskala Sara Zmrzlak.
Neveljaven email naslov