Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pred dvema letoma predstavljen pilotni program celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom Skupaj na poti do zdravja je pokazal prve rezultate. Ti so odlični. Statistično analizo programa je opravil Inštitut za biostatistiko in medicinsko informatiko Medicinske fakultete v Ljubljani, obdelali pa so podatke prvih 40 sodelujočih. V program se je do zdaj vključilo 100 bolnikov.
Prvi rezultati celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom »Skupaj na poti do zdravja«
Pred dvema letoma predstavljen pilotni program celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom Skupaj na poti do zdravja je pokazal prve rezultate. Ti so odlični. Statistično analizo programa je opravil Inštitut za biostatistiko in medicinsko informatiko Medicinske fakultete v Ljubljani, obdelali pa so podatke prvih 40 sodelujočih. V program se je do zdaj vključilo 100 bolnikov.
Pilotni program je namenjen vsem bolnikom s krvnimi raki ki so v procesu aktivnega zdravljenja ali pa so že v fazi okrevanja. Program traja šest mesecev in ga sestavljajo trije moduli – program zagotavlja varno okolje, bolniki si okrepijo fizično moč, naučijo si sestaviti uravnotežene obroke, lahko pa spregovorijo tudi o svojih stiskah, pogovarjajo se s strokovnjakom in se srečujejo. Program bolnika usmerja in spodbuja k zdravemu življenjskemu slogu. – Kristina Modic, izvršna direktorica Združenja limfom & levkemija
Gre za ene najtežjih bolnikov v medicini, saj je zdravljenje z intenzivnimi kemoterapijami izredno naporno. Bolniki so v bolnišnici tudi 6 mesecev. Najprej smo morali postaviti na noge moderen hematološki oddelek, da smo sploh naredili temelje temu programu. Vsi vemo, da že teden dni ležanja močno zmanjša našo mišično maso. Z dobrodelnimi akcijami smo uspeli kupiti 12 sobnih koles in tekalno stezo. Bolnikom svetuje fizioterapevtka. Idejo pa smo zdravniki skupaj z Združenjem bolnikov želeli nadgraditi in jo v sodelovanju z Ministrstvom za zdravje vendarle začeli uresničevati s tem pilotnim programom. – prof. dr. Irena Preložnik Zupan, dr. med., spec. Internistka in hematologinja ter strokovna vodja programa rehabilitacije
Delna finančna sredstva so dobili za 120 bolnikov, zdaj jih je vključenih 100. Določeni paratemtri, izmerjeni pred in po programu, so pri prvih 40-ih bolnikih pokazali odlične rezultate. Več kot tri četrtine bolnikov je na področju kondicije ob koncu programa pokazalo boljše rezultate. Tudi psihično počutje je bilo boljše. Na splošno se izboljša kvaliteta življenja.
Ta edinstven, poseben program tlakuje pot celostni rehabilitaciji za vse bolnike z rakom v redno zdravstveno oskrbo. Ministrstvo za zdravje, ki ga sofinancira, spremlja naše rezultate. Program bi moral biti dostopen vsem kroničnim bolnikom. – Kristina Modic
Vzporedno z intenzivnim zdravljenjem potrebujemo tudi kliničnega dietetika, fizioterapevta in psihologa. Program trenutno izvajamo v Ljubljani in Mariboru. – prof. dr. Irena Preložnik Zupan
Za širitev programa po Sloveniji potrebujejo dodatno finančno pomoč. Več o tem lahko preberete na www.nazajvzivljenje.si.
4429 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred dvema letoma predstavljen pilotni program celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom Skupaj na poti do zdravja je pokazal prve rezultate. Ti so odlični. Statistično analizo programa je opravil Inštitut za biostatistiko in medicinsko informatiko Medicinske fakultete v Ljubljani, obdelali pa so podatke prvih 40 sodelujočih. V program se je do zdaj vključilo 100 bolnikov.
Prvi rezultati celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom »Skupaj na poti do zdravja«
Pred dvema letoma predstavljen pilotni program celostne rehabilitacije za bolnike s krvnim rakom Skupaj na poti do zdravja je pokazal prve rezultate. Ti so odlični. Statistično analizo programa je opravil Inštitut za biostatistiko in medicinsko informatiko Medicinske fakultete v Ljubljani, obdelali pa so podatke prvih 40 sodelujočih. V program se je do zdaj vključilo 100 bolnikov.
Pilotni program je namenjen vsem bolnikom s krvnimi raki ki so v procesu aktivnega zdravljenja ali pa so že v fazi okrevanja. Program traja šest mesecev in ga sestavljajo trije moduli – program zagotavlja varno okolje, bolniki si okrepijo fizično moč, naučijo si sestaviti uravnotežene obroke, lahko pa spregovorijo tudi o svojih stiskah, pogovarjajo se s strokovnjakom in se srečujejo. Program bolnika usmerja in spodbuja k zdravemu življenjskemu slogu. – Kristina Modic, izvršna direktorica Združenja limfom & levkemija
Gre za ene najtežjih bolnikov v medicini, saj je zdravljenje z intenzivnimi kemoterapijami izredno naporno. Bolniki so v bolnišnici tudi 6 mesecev. Najprej smo morali postaviti na noge moderen hematološki oddelek, da smo sploh naredili temelje temu programu. Vsi vemo, da že teden dni ležanja močno zmanjša našo mišično maso. Z dobrodelnimi akcijami smo uspeli kupiti 12 sobnih koles in tekalno stezo. Bolnikom svetuje fizioterapevtka. Idejo pa smo zdravniki skupaj z Združenjem bolnikov želeli nadgraditi in jo v sodelovanju z Ministrstvom za zdravje vendarle začeli uresničevati s tem pilotnim programom. – prof. dr. Irena Preložnik Zupan, dr. med., spec. Internistka in hematologinja ter strokovna vodja programa rehabilitacije
Delna finančna sredstva so dobili za 120 bolnikov, zdaj jih je vključenih 100. Določeni paratemtri, izmerjeni pred in po programu, so pri prvih 40-ih bolnikih pokazali odlične rezultate. Več kot tri četrtine bolnikov je na področju kondicije ob koncu programa pokazalo boljše rezultate. Tudi psihično počutje je bilo boljše. Na splošno se izboljša kvaliteta življenja.
Ta edinstven, poseben program tlakuje pot celostni rehabilitaciji za vse bolnike z rakom v redno zdravstveno oskrbo. Ministrstvo za zdravje, ki ga sofinancira, spremlja naše rezultate. Program bi moral biti dostopen vsem kroničnim bolnikom. – Kristina Modic
Vzporedno z intenzivnim zdravljenjem potrebujemo tudi kliničnega dietetika, fizioterapevta in psihologa. Program trenutno izvajamo v Ljubljani in Mariboru. – prof. dr. Irena Preložnik Zupan
Za širitev programa po Sloveniji potrebujejo dodatno finančno pomoč. Več o tem lahko preberete na www.nazajvzivljenje.si.
Politika glasno napoveduje boj proti prekarnosti, a doslej država ni pometla niti pred lastnim pragom. V javnem sektorju še naprej ostajajo prvo in drugorazredni delavci, govorimo o čistilkah, varnostnikih in drugih, ki so na delovnih mestih potrebni vsak dan, a jih ne zaposlijo, pač pa najemajo prek zunanjih podjetij. Tudi mesece po izbruhu afere neplačanih čistilk, ki so prek zunanjega servisa čistile Ministrstvo za javno upravo, javni zavodi še naprej izbirajo tudi že omadeževane izvajalce čistilnih del, češ, da imajo zvezane roke.
Morska biološka postaja Piran Nacionalnega inštituta za biologijo v teh dneh praznuje 50 let svojega delovanja. Marsikaj se je spremenilo v tem času. Po eni strani imamo mnogo več znanja o dogajanju pod morsko gladino, po drugi je naše morje - kot tudi vsa svetovna morja – pod izrednim pritiskom zaradi onesnaženosti s plastiko, segrevanja in pretiranega ribolova.Plastika je ponovno v središču pozornosti letošnjega svetovnega dneva oceanov, ki ga praznujemo 8. junija. Najdemo jo tako v najglobljih in samotnih predelih oceanov kot tudi v najmanjših in največjih prebivalcih morja. Tudi naš košček morja ni nobena izjema. Med številnimi projekti, s katerimi skušajo na Morski biološki postaji Piran nasloviti akutne probleme današnjega časa, je tudi uporaba želatinaste mase meduz v filtrih za mikroplastiko ."Raziskujemo, kako bi meduzno maso izkoristili v nutricionistiki, kozmetiki, v poljedelstvu kot gnojilo, kot hrano v ribogojnicah, pa tudi v filtrih na čistilnih napravah, v katere bi se lahko ujeli delci mikroplastike, " razlaga vodja Morske biološke postaje Piran, izr. prof. dr. Patricija Mozetič. Foto: Arhiv Nacionalnega inštituta za biologijo
10. junija, na dan smrti arhitektov Antonija Gaudija in Odöna Lechnerja, slavimo svetovni dan art nouveauja - nove umetnosti, ki je na prelomu 19. in 20. stoletja spremenil podobo mest Evrope. Praznovanje v Ljubljani poteka že v teh dneh. V okviru tega se bo zvrstilo veliko zanimivih dogodkov med drugim tudi ogled prenovljene secesijske hiše na Ulici talcev v Ljubljani. Več Marko Rozman.
Medtem ko se je plačna vrzel med spoloma v večini držav evropske unije zmanjšala, se je stanje v Sloveniji znatno poslabšalo, tako opozarjajo pri Zvezi svobodnih sindikatov Slovenije, kjer so skupaj s fundacijo Friedrich-Ebert organizirali mednarodno konferenco z naslovom Enako plačilo za enako delo: Kako odpraviti plačno vrzel med spoloma?
O krvavih razmerah v Sudanu se je Mateja Železnikar pogovarjala s Tomom Križnarjem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Z urednikom jezikovnega portala Fran dr. Kozmo Ahačičem se je pogovarjal Bojan Leskovec.
Vrečka, plastenka, embalaža za hrano, slamica in lonček za kavo na poti so najbolj vidni simboli naše ‘obsedenosti’ s plastiko. Posledično je plastika za enkratno uporabo postala eden najbolj problematičnih odpadkov. Ob svetovnem dnevu okolja so Ekologi brez meja predstavili rezultate projekta Plastika naša vsakdanja, v sklopu katerega so popisali težave in poiskali možne rešitve.
Prebivalci Zgornjih Gameljn pri Ljubljani in vsi »mimovozeči« so vrsto let lahko le žalostno opazovali propadanje nekoč imenitne meščanske vile v ruskem slogu sredi vasi. Ruska dača, poimenovana po ruskih podeželskih hišah za oddih, je bila leta 2011 z odlokom Mestne občine Ljubljana razglašena za kulturni spomenik lokalnega pomena, a prenovo je doživela šele v zadnjih dveh letih. In tako spet v polnem blišču predstavlja življenje premožne meščanske družine pred prvo svetovno vojno in vsaj del ruske kulture in ruskega okusa.
RTV Slovenija danes v Kinu Šiška v Ljubljani organizira zaključno konferenco projekta ADLAB PRO oziroma Zvočno opisovanje: Laboratorij za izoblikovanje novega poklicnega profila. Triletni projekt ADLAB PRO je v programu Erasmus+ financirala Evropska unija. Partnerji iz različnih držav EU, med katerimi je tudi RTV Slovenija, so v treh letih ustvarili model za izobraževanje zvočnih opisovalcev ter pripravili bogat nabor učnih gradiv in seznamov strokovne literature za vsa področja zvočnega opisovanja. Prispevek Petre Medved.
Kot spomin na dan leta 1945, ko so v Sloveniji odvzeli in shranili prve enote krvi, ki so že vsebovale konzervans in so jih tako lahko tudi shranjevali, danes praznujemo dan slovenskega krvodajalstva. Sogovornica: krvodajalka in članica Kluba 25 Teja Cej.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski nogometni sodnik Damir Skomina je v soboto prvič sodil na tako pomembni tekmi, kot je finale Lige prvakov. Skupaj s pomočnikoma Robertom Vukanom in Juretom Praprotnikom, s katerima je skupaj v ekipi že pet let, je delo dobro opravil. Pravi, da najraje čimmanj posega v tekmo in finalna tekma lige prvakov tokrat tudi ni potrebovala veliko posredovanja sodnika. Z Damirjem Skomino se je po današnji tiskovni konferenci pogovarjal Sandi Škvarč.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred kratkim je Goriški muzej na Pristavi blizu Šempetra pri Novi Gorici odpri muzej na meji. Staro carinarnico na nekdanjem maloobmejnem prehodu na Pristavi so preuredili in v njej postavili razstavo Na Šverc! Tihotapstvo na Goriškem po 2. sv. vojni. O razstavi in dogajanju v času po letu 1947 je spregovoril avtor razstave, kustos Rok Bavčar, svoje izkušnje s švercanjem so predstavili še Jožica Strgar s Kambreškega (v 60. letih), Vanja iz Šempetra pri Gorici (pozna 70. leta) in Blaž iz okolice Velenja (90. leta).
Digitalna skupnost MojaNostalgija danes šteje 16.000 sledilcev, ustanoviteljica Tjaša Jazbinšek si ob prvih objavah leta 2012 ni predstavljala, da bo toliko ljudi z njo obujalo spomine na otroštvo. Je velika ljubiteljica predmetov, ki jo spominjajo na to obdobje; ima tri pony kolesa, kasete z otroškimi pravljicami, ki jih digitalizira, več kot 60 slikanic s podobami Jelke Reichman in vsaj 250 izvodov revije Ciciban.
Letošnji Znanstival je že enajsti povrsti. To je festival dogodivščin; pravi praznik znanja in znanosti, pa tudi Hiše eksperimentov, ki festival pripravlja. Z njim želijo spodbuditi radovednost, ustvarjalnost in pa kritično razmišljanje. En od idejnih očetov prireditve dr. Miha Kos pritrjuje, da moramo spremljati svet okrog sebe in si ustvariti svojo sliko, svoje mnenje. Foto: Iztok Konc
Na Fakulteti za varnostne vede Univerze v Mariboru je bila pod vodstvom izr. prof. dr. Aleša Bučarja Ručmana oktobra lani opravljena ponovna obširna raziskava - Parkiraj izgovore drugam! Ne na mesta, rezervirana za invalide - s katero so želeli preveriti stanje na o neupravičenem parkiranju na parkirnih mestih, rezerviranih za invalide. Prispevek Petre Medved.
Neveljaven email naslov