Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čaj Planinka, ki ga je patentiral ljubljanski lekarnar Leo Bahovec, so v obdobju med obema svetovnima vojnama poznali tudi v Egiptu in ZDA
“Na vogalu Vegove in Kongresnega trga je imel zelo moderno lekarno lekarnar Leo Bahovec. Postavil jo je konec 30. let 20. stoletja. Bil je znan po svojih čajnih mešanicah, imel jih je vsaj 17 vrst,” pojasni muzejska svetnica Mestnega muzeja Ljubljana Mojca Ferle. Najbolj znan čaj, ki ga je izdeloval Bahovec, je imel ime Planinka. Njegov zaščitni znak je bil cvet planike na zelenem polju.
“To je bil zdravilni čaj, ki ga je lekarnar v času Kraljevine SHS zaščitil na uradu za industrijsko lastnino. Leta 1928 mu je uspelo dobiti tudi patent na mednarodnem patentnem uradu v Bernu. Prodajo je razširil po vsej takratni Evropi. Imel je podružnice na Dunaju, v Pragi, Bratislavi, Budimpešti, Kapošvaru, Trstu, Rimu, Beogradu, Zagrebu, v Tirani v Albaniji, celo v Aleksandriji in tudi preko oceana v ZDA . Tam je imel svojega predstavnika. V ameriških revijah in časopisih je tudi oglaševal.”
Oglaševanje je bila še ena posebnost Bahovca, pove sogovornica. Bil je eden pionirjev pri nas na tem področju. Pri tem pa je imela veliko vlogo njegova žena Lidija: “Veliko se je ukvarjala z oblikovanjem oglasov, letakov, oblikovala je znake za čaje. Bila sta zelo uspešen par, ni bil sam pri tem.”
Kako zelo se je Planinka usedla v ljudsko zavest pa pričajo tudi objave v periodiki tistega časa. Šala, ki je bila leta 1938 objavljena v časopisa Štajerec se je glasila takole:
Sobarica pravi: “Gospod ravnatelj, gospa tašča je pravkar pomotoma namesto Planinka čaja izpila čistilo za medenino.” Ravnatelj ji odgovori: “No, lepa polomija. Telefonirajte v lekarno, če se da Planinka čaj uporabljati tudi za čiščenje kljuk.”
V nedeljskem jutru, ki smo ga posvetili čajem, sta naša družba bili tudi Katarina Oblak, ki je razložila, kaj je pravi čaj ter kako nastanejo druge vrste čaja; Nika Kremič iz Zveze potrošnikov Slovenije pa nam je povedala, da je na trgovskih policah v čajih z gozdnimi sadeži slednjih izjemno malo ali celo nič.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Čaj Planinka, ki ga je patentiral ljubljanski lekarnar Leo Bahovec, so v obdobju med obema svetovnima vojnama poznali tudi v Egiptu in ZDA
“Na vogalu Vegove in Kongresnega trga je imel zelo moderno lekarno lekarnar Leo Bahovec. Postavil jo je konec 30. let 20. stoletja. Bil je znan po svojih čajnih mešanicah, imel jih je vsaj 17 vrst,” pojasni muzejska svetnica Mestnega muzeja Ljubljana Mojca Ferle. Najbolj znan čaj, ki ga je izdeloval Bahovec, je imel ime Planinka. Njegov zaščitni znak je bil cvet planike na zelenem polju.
“To je bil zdravilni čaj, ki ga je lekarnar v času Kraljevine SHS zaščitil na uradu za industrijsko lastnino. Leta 1928 mu je uspelo dobiti tudi patent na mednarodnem patentnem uradu v Bernu. Prodajo je razširil po vsej takratni Evropi. Imel je podružnice na Dunaju, v Pragi, Bratislavi, Budimpešti, Kapošvaru, Trstu, Rimu, Beogradu, Zagrebu, v Tirani v Albaniji, celo v Aleksandriji in tudi preko oceana v ZDA . Tam je imel svojega predstavnika. V ameriških revijah in časopisih je tudi oglaševal.”
Oglaševanje je bila še ena posebnost Bahovca, pove sogovornica. Bil je eden pionirjev pri nas na tem področju. Pri tem pa je imela veliko vlogo njegova žena Lidija: “Veliko se je ukvarjala z oblikovanjem oglasov, letakov, oblikovala je znake za čaje. Bila sta zelo uspešen par, ni bil sam pri tem.”
Kako zelo se je Planinka usedla v ljudsko zavest pa pričajo tudi objave v periodiki tistega časa. Šala, ki je bila leta 1938 objavljena v časopisa Štajerec se je glasila takole:
Sobarica pravi: “Gospod ravnatelj, gospa tašča je pravkar pomotoma namesto Planinka čaja izpila čistilo za medenino.” Ravnatelj ji odgovori: “No, lepa polomija. Telefonirajte v lekarno, če se da Planinka čaj uporabljati tudi za čiščenje kljuk.”
V nedeljskem jutru, ki smo ga posvetili čajem, sta naša družba bili tudi Katarina Oblak, ki je razložila, kaj je pravi čaj ter kako nastanejo druge vrste čaja; Nika Kremič iz Zveze potrošnikov Slovenije pa nam je povedala, da je na trgovskih policah v čajih z gozdnimi sadeži slednjih izjemno malo ali celo nič.
Če Trump uresniči nove carine na kitajsko blago, tudi Evropa ne bo izšla brez gospodarskih prask.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Mladi so se imeli v sklopu projekta Poglej in ne pozabi priložnost pogovarjati s tistimi, ki so preživeli holokavst. Med tistimi, ki so opisovali svojo izkušnjo v koncentracijskih taboriščih, je bil tudi danes 89-letni Nadir Dedić iz Bosne in Hercegovine, ki živi v Zagrebu. Povedal je, da je v Jasenovcu umrlo veliko njegovih sorodnikov, ki niso bili krivi ničesar, razen tega, da so bili, kdor so bili – torej Romi. Poročilo s terena na Poljskem, kjer je radijska ekipa (ob 75. obletnici spomina na genocid Romov) obiskala Krakov in Auschwitz, je pripravila Darja Pograjc.
O počitniških dneh, ki so na francoske in belgijske ceste prinesli več kot 600-kilometrske zastoje. Z našo dopisnico Eriko Štular pa tudi o delu in življenju v Bruslju.
Po kakšnih cestah, kako in v čem smo nekoč hodili oz. se vozili na morje? Kaj je bila obvezna oprema in zakaj imamo na takratne zastoje na cesti in vrste pred trajekti čisto drugačen spomin kot na sodobno vožnjo do morja? O dopustovanju in predvsem poti na morje nekoč smo govorili v nedeljskem jutru na Prvem, svoje ugotovitve je predstavila avtorica razstave o dopustovanju v času nekdanje Jugoslavije, spomine pa so dodali tudi poslušalci in poslušalke.
Zdaj, ko sodni zaostanki niso več sistemski problem slovenskega sodstva so se na sodiščih osredotočili na kakovost. Med drugim tudi s posebnim projektom Izboljšanje kakovosti sodstva. Namenjen je sodnikom in sodnemu osebju, pa tudi strankam. Projekt – doma sicer v ospredju zaradi visokih stroškov, ki pa so v večjem delu pokriti iz evropskih sredstev – ni ostal neopažen. Je eden od štirih finalistov v izboru za nagrado Kristalna tehtnica sodstva, ki jo podeljujeta Svet Evrope in Evropska komisija. Najpomembnejši del projekta je spletna stran »nasodiscu.si«, pripravili pa so tudi 16 različnih brošur o najpogostejših sodnih postopkih.
Po 32 letih je konec sporazuma INF (Intermediate – Range Nuclear Forces ) o prepovedi jedrskih raket srednjega in kratkega dosega, ki očitno roma na smetišče zgodovine. Medtem, ko Moskva najbrž želi nov celovit sporazum o strateški varnosti z Washingtonom, hočejo Američani v nove varnostne dogovore očitno vključiti tudi Kitajsko, ki pa te ponudbe zavrača. Z današnjim koncem sporazuma, ki je veljal za enega poglavitnih stebrov varnosti na stari celini in nadzora nad jedrsko oborožitvijo, smo očitno pred izzivi nove varnostne arhitekture, kar bo zahteven zalogaj. Zlasti v ozračju povečane napetosti in nezaupanja, ko sta še vedno najmočnejši jedrski sili, Amerika in Rusija, dve od devetih držav z jedrskim orožjem za množično uničenje Planeta. O tem, ali smo pred novim ciklom oboroževalne tekme in ali se vrača hladna vojna, smo se pogovarjali s politično analitičarko s škotske univerze St. Andrews, dr. Matejo Peter.
Vroče poletje je v sosednji Italiji še bolj razgrel Josip Broz Tito. Občinski svet v Parmi je, kot poroča dopisnik Janko Petrovec, razpravljal prav o nekdanjem jugoslovanskem predsedniku oziroma o odpravi ulice z njegovim imenom.
V prvih petih dneh julija smo v Sloveniji našteli več kot 22 tisoč udarov strel, kar je več kot desetina letne količine, ki znaša okoli 200 tisoč udarov. Kako se pred strelo zavarujemo v gorah pogosto slišimo, manj pogosto pa o nevarnosti kopanja v morju, jezerih in rekah med poletno nevihto. O zmanjšanju verjetnosti udara strele med nevihto smo se pogovarjali z Goranom Milevom, vodjo področja sistema Skalar pri Elektroinštitutu Milan Vidmar.
V Šanghaju so pogajalci sklenili 12. krog trgovinskih pogajanj med ZDA in Kitajsko. Kot poročajo tuje tiskovne agencije, je bilo današnje srečanje kratko, ameriški finančni minister Steven Mnuchin in trgovinski predstavnik Robert Lighthizer, ki sta vodila delegacijo ZDA, izjav nista dajala. Zadnja v nizu pogajanj so se v Šanghaju začela v torek, zasenčil pa jih je ameriški predsednik Donald Trump, ki je v seriji zapisov na spletnem družbenem omrežju Twitter med drugim Peking posvaril, naj s sklepanjem sporazuma ne čaka na ameriške volitve leta 2020.
Skoraj tri četrtine oziroma 73 odstotkov gospodinjstev v Sloveniji si je lani privoščilo enotedenske letne počitnice; počitnice si je prej privoščilo gospodinjstvo z dvema odraslima in z vsaj enim vzdrževanim otrokom kot enočlansko gospodinjstvo, pojasni Karmen Hren, SURS: "Vsaj enega zasebnega potovanja se je lani udeležilo 69% prebivalcev Slovenije, starih 15 let ali več - kar je za 3-odstotne točke več kot v letu 2017. 40% teh je bilo opravljenih v Sloveniji, 60 v tujini. Nobeno presenečenje ni, da je med najbolj obiskanimi Hrvaška, saj predstavlja 60% vseh zasebnih potovanj v tujino."
Upokojencem bo danes izplačan regres. Dodatek bodo dobili vsi, tudi tisti z najvišjimi pokojninami, saj so bili varčevalni ukrepi pri izplačilu letnega dodatka odpravljeni pred tremi leti. Pred letom 2012 je bil letni dodatek izplačan že konec maja in samo v dveh različnih višinah. Urška Valjavec se je pogovarjala z direktorico Sektorja za nakazovanje pokojnin na Zpizu Marjetko Medved Mrvar. Najprej o tem, v koliko razredov je razdeljen letni dodatek.
Gradacije podlubnikov so v spet v porastu, kažejo zadnji podatki Zavoda za Gozdove Slovenije. Letošnji napadi sicer niso taki hudi kot v rekordnih letih, a so hkrati večji kot v enakem obdobju lani. Najhuje je na Gorenjskem, Kočevskem in Koroškem. Zavod izvaja poostren nadzor nad stanjem gozdov in poziva lastnike naj bodo pozorni na nova žarišča, zaradi čim hitrejšega sanacijskega poseka in odvoza neobeljenega okroglega lesa naseljenega s podlubniki iz gozda v predelavo. Prognoze kažejo, da bo škoda v gozdovih letos predvidoma dosegla prag naravne nesreče. Pozanimali smo se tudi, kakšen problem podlubniki predstavljajo v zasebnih in državnih gozdovih.
Prihodnja predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen pogovore z voditelji članic Unije o svoji novi ekipi in programu nadaljuje v Zagrebu. Hrvati so ponosni, da so med prvimi državami, ki jih je obiskala.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Slovenski turistični delavci zadovoljni z letošnjimi rezultati.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Film Dnevnik Diane Budisavljević razkriva pretresljivo zgodbo ženske z velikim srcem in opozarja pred revizionizmom.
Rekordno visoke temperature, suša, neurja. Za nami je teden vremenskih ekstremov, pred na pa del leta, ko človeštvo živi na kredit. Do danes smo namreč porabili vse naravne vire, ki jih Zemlja obnovi v enem letu. Dan ekološkega dolga oziroma Earth Overshoot Day je prišel najhitreje do zdaj, v enem letu tako porabimo že za 1,75 planeta naravnih virov. V Sloveniji smo sicer ta dan zabeležili že 27. aprila. Povedano drugače, če bi vsi tako živeli kot pri nas, bi potrebovali tri planete. Urška Henigman se je o prihodnosti človeštva na Zemlji pogovarjala z doktorico Lučko Kajfež Bogataj.
Neveljaven email naslov