Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Po zadnjih podatkih je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo skoraj 270 tisoč ljudi. Revni pri nas s pomočjo, ki jo dobijo od države, ne morejo preživeti, zato jim morajo pogosto pomagati človekoljubne organizacije. Ljudje, ki se znajdejo v stiski, ne potrebujejo le materialne pomoči, ampak celostno podporo, ki pa je na centrih za socialno delo ne dobijo, saj se le-ti pogosto utapljajo v birokraciji. Več Lucija Dimnik Rikić
Po zadnjih podatkih je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo skoraj 270 tisoč ljudi. S pomočjo, ki jo revni dobijo od države, ne morejo preživeti, zato jim morajo pogosto pomagati človekoljubne organizacije.
Ljudje, ki se znajdejo v stiski, ne potrebujejo le materialne pomoči, ampak celostno podporo, ki pa je na centrih za socialno delo ne dobijo, saj se le-ti pogosto utapljajo v birokraciji. Na nas se dnevno obračajo ljudje, ki ustrezne podpore, informacij ali konkretne pomoči ne dobijo tam, kjer bi jo morali. Tudi če pomoč dobijo, pa ta ni zadostna ali dovolj učinkovita. Institucije v posamezniku namreč ne vidijo človeka, ugotavlja Anita Ogulin iz Zveze prijateljev Mladine Ljubljana Moste-Polje:
“Ker človek, ko pride v neko institucijo po podporo in pomoč, mora biti slišan, mora biti razumljen, mora imeti uresničena pričakovanja, da bo izvedel, kdo mu lahko pomaga, kako mu lahko pomaga in kje mu lahko pomaga.”
Da pomoč do revnih pogosto ne pride, ugotavlja tudi varuh človekovih pravic Peter Svetina:
“Mi vemo, da socialni transferji se povečujejo, da imamo pa vedno večje število družin, ki ne morejo preživeti. To se pravi, da nekje nekaj res ni v redu.”
Pod pragom revščine poleg družin pogosto živijo tudi starejši, ki živijo sami, in invalidi, saj imajo nekateri le 160 evrov invalidske pokojnine. Človek, ki je v stiski, po besedah Anite Ogulin pogosto dobesedno zamrzne.
Na ministrstvu za delo pa so prepričani, da socialni transferji pomembno vplivajo na zmanjševanje revščine in krepijo socialno-ekonomski položaj posameznikov in družin. Kot ob tem navajajo, podatki kažejo, da socialni transferji pomembno znižujejo revščino. Vendar pa družine ne potrebujejo le paketov hrane, ampak celostno pomoč.
“Sistem je postal nepregleden, da je sistem zbirokratiziran, da si ljudje ne upajo več iti niti na center za socialno delo nekaj vprašati, ker niti ne znajo izpolnit obrazcev. Mi imamo kar nekaj izkušenj, kar se tega tiče. Dostopnost ni taka, kot bi morala biti,” pravi varuh človekovih pravic Peter Svetina.
Na Zvezi prijateljev mladine Ljubljana Moste-Polje so zasnovali projekt celostne pomoči družinam v stiski Veriga dobrih ljudi, ki družinam nudi psihosocialno pomoč, pravno pomoč, finančno opismenjevanje ter delavnice za starše. Gre za sistem, s katerim bi lahko družinam v stiski pomagali tudi centri za socialno delo, ki pa se trenutno utapljajo v birokraciji. Pri Zvezi prijateljev mladine Ljubljana Moste-Polje so odgovornim predstavnikom vlade predlagali konkretne sistemske rešitve, s katerimi bi lahko zmanjšali revščino in njene posledice, vendar odziva nanje niso prejeli.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Po zadnjih podatkih je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo skoraj 270 tisoč ljudi. Revni pri nas s pomočjo, ki jo dobijo od države, ne morejo preživeti, zato jim morajo pogosto pomagati človekoljubne organizacije. Ljudje, ki se znajdejo v stiski, ne potrebujejo le materialne pomoči, ampak celostno podporo, ki pa je na centrih za socialno delo ne dobijo, saj se le-ti pogosto utapljajo v birokraciji. Več Lucija Dimnik Rikić
Po zadnjih podatkih je v Sloveniji pod pragom tveganja revščine živelo skoraj 270 tisoč ljudi. S pomočjo, ki jo revni dobijo od države, ne morejo preživeti, zato jim morajo pogosto pomagati človekoljubne organizacije.
Ljudje, ki se znajdejo v stiski, ne potrebujejo le materialne pomoči, ampak celostno podporo, ki pa je na centrih za socialno delo ne dobijo, saj se le-ti pogosto utapljajo v birokraciji. Na nas se dnevno obračajo ljudje, ki ustrezne podpore, informacij ali konkretne pomoči ne dobijo tam, kjer bi jo morali. Tudi če pomoč dobijo, pa ta ni zadostna ali dovolj učinkovita. Institucije v posamezniku namreč ne vidijo človeka, ugotavlja Anita Ogulin iz Zveze prijateljev Mladine Ljubljana Moste-Polje:
“Ker človek, ko pride v neko institucijo po podporo in pomoč, mora biti slišan, mora biti razumljen, mora imeti uresničena pričakovanja, da bo izvedel, kdo mu lahko pomaga, kako mu lahko pomaga in kje mu lahko pomaga.”
Da pomoč do revnih pogosto ne pride, ugotavlja tudi varuh človekovih pravic Peter Svetina:
“Mi vemo, da socialni transferji se povečujejo, da imamo pa vedno večje število družin, ki ne morejo preživeti. To se pravi, da nekje nekaj res ni v redu.”
Pod pragom revščine poleg družin pogosto živijo tudi starejši, ki živijo sami, in invalidi, saj imajo nekateri le 160 evrov invalidske pokojnine. Človek, ki je v stiski, po besedah Anite Ogulin pogosto dobesedno zamrzne.
Na ministrstvu za delo pa so prepričani, da socialni transferji pomembno vplivajo na zmanjševanje revščine in krepijo socialno-ekonomski položaj posameznikov in družin. Kot ob tem navajajo, podatki kažejo, da socialni transferji pomembno znižujejo revščino. Vendar pa družine ne potrebujejo le paketov hrane, ampak celostno pomoč.
“Sistem je postal nepregleden, da je sistem zbirokratiziran, da si ljudje ne upajo več iti niti na center za socialno delo nekaj vprašati, ker niti ne znajo izpolnit obrazcev. Mi imamo kar nekaj izkušenj, kar se tega tiče. Dostopnost ni taka, kot bi morala biti,” pravi varuh človekovih pravic Peter Svetina.
Na Zvezi prijateljev mladine Ljubljana Moste-Polje so zasnovali projekt celostne pomoči družinam v stiski Veriga dobrih ljudi, ki družinam nudi psihosocialno pomoč, pravno pomoč, finančno opismenjevanje ter delavnice za starše. Gre za sistem, s katerim bi lahko družinam v stiski pomagali tudi centri za socialno delo, ki pa se trenutno utapljajo v birokraciji. Pri Zvezi prijateljev mladine Ljubljana Moste-Polje so odgovornim predstavnikom vlade predlagali konkretne sistemske rešitve, s katerimi bi lahko zmanjšali revščino in njene posledice, vendar odziva nanje niso prejeli.
Po stranskih poteh in na koncu tudi peš sta se Metka Pirc in Damjan Rostan prebila v Črno na Koroškem.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Neveljaven email naslov