Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
O uporabi geotermalne vode v Pomurju in težavah pri tem
O uporabi geotermalne vode v Pomurju in težavah pri tem
Topla oziroma geotermalna voda je v Pomurju vsa leta veljala za veliko prednost, tako za razvoj termalnega turizma kot za ogrevanje bivališč ali rastlinjakov. Odkar pa je leta 2016 naša država uvedla koncesnine, je geotermalna energija kot energetski vir postala nezanimiva za vlagatelje, vsi uporabniki pa imajo težave še s premajhnimi količinami in vračanjem vode v vodonosnik. Poleg tega država uporabnikom zaračunava koncesnino, namesto da bi izkoriščanje geotermalne energije podprla s subvencijami kot druge obnovljive vire energije.
Robert Grah, direktor Pomurske gospodarske zbornice in predstavnik Pomurja v delovni skupini za reševanje problematike geotermalne vode in energije pri MOP, je izpostavil, da geotermalna voda v Pomurju je in da se mora izkoriščati. Ta voda je v vseh regijskih dokumentih prioritetna prednost Pomurja.
Želimo si, da geotermalna voda ostane tisti magnet za regijo, da bo nekdo z novo investicijo prišel k nam in se odločil, da bo izkoriščal vodo v termalne in kmetijske namene.
Med pogovorom so sogovorniki med drugim izpostavili tudi težave s koncesninami. Metod Grah, direktor in lastnik Term Vivat, predsednik odbora za turizem pri Pomurski gospodarski zbornici in član regijske razvojne delovne skupine Pomurja za reševanje geotermije, pravi, da niso proti koncesijam, a želijo, da je višina koncesije konkurenčno primerljiva ostalim državam, s katerimi sodelujejo na skupnem trgu. Tudi Aleš Okorn, direktor podjetja Paradajz d.o.o., je kritičen do omenjenega področja:
Ko smo šli leta 2012 v naš projekt, koncesnin ni bilo, zato smo se odločili za uporabo geotermije kot primarnega vira energije in tako bili zelo konkurenčni. Mi smo po uvedbi koncesij delno amortizirali geotermalno vrtino, a smo sedaj pred dejstvom – če želimo povečati uporabo, moramo narediti reinjekcijsko vrtino. Tukaj pa so stroški že tako visoki, da si na meji rentabilnosti uporabe geotermalne vode. Za naslednji projekt, ki ga planiramo v Mali Polani, bomo tako uporabljali zemeljski plin za kogeneracijo elektrike, ker je to bolj ugodna rešitev kot uporaba vrtine.
Roman Ferenčak, direktor podjetja Ocean Orchids, je med pogovorom izpostavil dvom do reševanja na področju uporabe geotermalne energije, dokler je področje v rokah številnih ministrstev, obenem pa potrdil, da v kolikor se stvari ne bodo spremenile, tudi sami žal razmišljajo o prehodu na uporabo zemeljskega plina.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
O uporabi geotermalne vode v Pomurju in težavah pri tem
O uporabi geotermalne vode v Pomurju in težavah pri tem
Topla oziroma geotermalna voda je v Pomurju vsa leta veljala za veliko prednost, tako za razvoj termalnega turizma kot za ogrevanje bivališč ali rastlinjakov. Odkar pa je leta 2016 naša država uvedla koncesnine, je geotermalna energija kot energetski vir postala nezanimiva za vlagatelje, vsi uporabniki pa imajo težave še s premajhnimi količinami in vračanjem vode v vodonosnik. Poleg tega država uporabnikom zaračunava koncesnino, namesto da bi izkoriščanje geotermalne energije podprla s subvencijami kot druge obnovljive vire energije.
Robert Grah, direktor Pomurske gospodarske zbornice in predstavnik Pomurja v delovni skupini za reševanje problematike geotermalne vode in energije pri MOP, je izpostavil, da geotermalna voda v Pomurju je in da se mora izkoriščati. Ta voda je v vseh regijskih dokumentih prioritetna prednost Pomurja.
Želimo si, da geotermalna voda ostane tisti magnet za regijo, da bo nekdo z novo investicijo prišel k nam in se odločil, da bo izkoriščal vodo v termalne in kmetijske namene.
Med pogovorom so sogovorniki med drugim izpostavili tudi težave s koncesninami. Metod Grah, direktor in lastnik Term Vivat, predsednik odbora za turizem pri Pomurski gospodarski zbornici in član regijske razvojne delovne skupine Pomurja za reševanje geotermije, pravi, da niso proti koncesijam, a želijo, da je višina koncesije konkurenčno primerljiva ostalim državam, s katerimi sodelujejo na skupnem trgu. Tudi Aleš Okorn, direktor podjetja Paradajz d.o.o., je kritičen do omenjenega področja:
Ko smo šli leta 2012 v naš projekt, koncesnin ni bilo, zato smo se odločili za uporabo geotermije kot primarnega vira energije in tako bili zelo konkurenčni. Mi smo po uvedbi koncesij delno amortizirali geotermalno vrtino, a smo sedaj pred dejstvom – če želimo povečati uporabo, moramo narediti reinjekcijsko vrtino. Tukaj pa so stroški že tako visoki, da si na meji rentabilnosti uporabe geotermalne vode. Za naslednji projekt, ki ga planiramo v Mali Polani, bomo tako uporabljali zemeljski plin za kogeneracijo elektrike, ker je to bolj ugodna rešitev kot uporaba vrtine.
Roman Ferenčak, direktor podjetja Ocean Orchids, je med pogovorom izpostavil dvom do reševanja na področju uporabe geotermalne energije, dokler je področje v rokah številnih ministrstev, obenem pa potrdil, da v kolikor se stvari ne bodo spremenile, tudi sami žal razmišljajo o prehodu na uporabo zemeljskega plina.
Po stranskih poteh in na koncu tudi peš sta se Metka Pirc in Damjan Rostan prebila v Črno na Koroškem.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Neveljaven email naslov