Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport in Mestna občina Ljubljana sta nedavno sklenila pismo o nameri, katerega cilj je urediti neurejeno pravno stanje nepremičnin, pri katerih sta ministrstvo in občina solastnika. Med temi nepremičninami so tudi Križanke, ki jih je prenovil arhitekt Jože Plečnik. Šolsko ministrstvo namerava na ljubljansko občino prenesti del Križank, ki ga zdaj uporablja srednja oblikovna šola. Šoli grozi, da bo ostala brez strehe nad glavo. Podrobneje dr. Mitja Blaganje generalni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport ter ravnatelj Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana Gregor Markelj v pogovoru z Markom Rozmanom.
Kje bo 1. 9. 2022 potekal pouk Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana?
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ter Mestna občina Ljubljana sta nedavno sklenila pismo o nameri, katerega cilj je urediti neurejeno pravno stanje nepremičnin, pri katerih sta ministrstvo in občina solastnika. Med temi nepremičninami so tudi Križanke, ki jih je prenovil arhitekt Jože Plečnik. Šolsko ministrstvo namerava na ljubljansko občino prenesti del Križank, ki ga zdaj uporablja srednja oblikovna šola. Šoli grozi, da bo ostala brez strehe nad glavo.
Dejstvo, da se Ministrstvo in MOL pripravljata na podpis pogodbe, v kateri bo stavba, ki je kulturni spomenik, zamenjana za zemljišče v Trnovem in se prelevila v pisarniško poslopje, skladišča in nastanitvene prostore za sodelujoče Festivala Ljubljana, je po besedah dijakinje 4. letnika Eme Lavrič nedopustno in žalostno.
“Žalostno je, da se moramo dijaki ukvarjati z eksistenco šole in pojasnjevanjem širši javnosti, kaj nam pomenijo izobraževalni program in prostori, v katerih domujemo. Svoj čas bi morali nameniti predvsem izobraževanju, pridobivanju ocen in razvijanju svojega potenciala, ustvarjalnosti in kreativnosti.”
Ravnatelj SŠOF Gregor Markelj poudarja, da je dogajanje v povezavi z iskanjem rešitve za nastalo problematiko v zadnjih mesecih zelo mučno.
“Prva težava je šum v komunikaciji, ki postavlja pod vprašaj resnost namer, ki jih ima ministrstvo. Pismo o nameri je vsebinsko vezano na Križanke. Šola pa Križanke upravlja in prav bi bilo, da bi bili seznanjeni vsaj z delom, ki zadeva našo šolo in prihodnost. V pismu o nameri je datum šolsko leto 2021/2022, ko naj bi te prostore zapustili. Od tam naprej ni jasno, kaj se bo s šolo dogajalo.”
Že skoraj 7000 ljudi je podpisalo peticijo Križanke niso naprodaj – reševanje Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana. Doktor Mitja Blaganje, generalni sekretar na ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, poudarja, da je rok, ki je omenjen v pismu o nameri, instrukcijski rok, ki je bil dogovorjen v pogajalskem procesu. Tako morajo vse strani, ki v tem procesu sodelujejo, izvesti določene dejavnosti, da se lahko začne predvidena novogradnja na Roški ulici.
“Da bo šola lahko še naprej nemoteno delovala, mora naložba nekaj časa potekati. Računamo, da bo do leta 2024 investicija končana. Do takrat se vsaj za Ministrstvo, vsaj kar zadeva status šole, ne spremeni ničesar.”
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport in Mestna občina Ljubljana sta nedavno sklenila pismo o nameri, katerega cilj je urediti neurejeno pravno stanje nepremičnin, pri katerih sta ministrstvo in občina solastnika. Med temi nepremičninami so tudi Križanke, ki jih je prenovil arhitekt Jože Plečnik. Šolsko ministrstvo namerava na ljubljansko občino prenesti del Križank, ki ga zdaj uporablja srednja oblikovna šola. Šoli grozi, da bo ostala brez strehe nad glavo. Podrobneje dr. Mitja Blaganje generalni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport ter ravnatelj Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana Gregor Markelj v pogovoru z Markom Rozmanom.
Kje bo 1. 9. 2022 potekal pouk Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana?
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ter Mestna občina Ljubljana sta nedavno sklenila pismo o nameri, katerega cilj je urediti neurejeno pravno stanje nepremičnin, pri katerih sta ministrstvo in občina solastnika. Med temi nepremičninami so tudi Križanke, ki jih je prenovil arhitekt Jože Plečnik. Šolsko ministrstvo namerava na ljubljansko občino prenesti del Križank, ki ga zdaj uporablja srednja oblikovna šola. Šoli grozi, da bo ostala brez strehe nad glavo.
Dejstvo, da se Ministrstvo in MOL pripravljata na podpis pogodbe, v kateri bo stavba, ki je kulturni spomenik, zamenjana za zemljišče v Trnovem in se prelevila v pisarniško poslopje, skladišča in nastanitvene prostore za sodelujoče Festivala Ljubljana, je po besedah dijakinje 4. letnika Eme Lavrič nedopustno in žalostno.
“Žalostno je, da se moramo dijaki ukvarjati z eksistenco šole in pojasnjevanjem širši javnosti, kaj nam pomenijo izobraževalni program in prostori, v katerih domujemo. Svoj čas bi morali nameniti predvsem izobraževanju, pridobivanju ocen in razvijanju svojega potenciala, ustvarjalnosti in kreativnosti.”
Ravnatelj SŠOF Gregor Markelj poudarja, da je dogajanje v povezavi z iskanjem rešitve za nastalo problematiko v zadnjih mesecih zelo mučno.
“Prva težava je šum v komunikaciji, ki postavlja pod vprašaj resnost namer, ki jih ima ministrstvo. Pismo o nameri je vsebinsko vezano na Križanke. Šola pa Križanke upravlja in prav bi bilo, da bi bili seznanjeni vsaj z delom, ki zadeva našo šolo in prihodnost. V pismu o nameri je datum šolsko leto 2021/2022, ko naj bi te prostore zapustili. Od tam naprej ni jasno, kaj se bo s šolo dogajalo.”
Že skoraj 7000 ljudi je podpisalo peticijo Križanke niso naprodaj – reševanje Srednje šole za oblikovanje in fotografijo Ljubljana. Doktor Mitja Blaganje, generalni sekretar na ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, poudarja, da je rok, ki je omenjen v pismu o nameri, instrukcijski rok, ki je bil dogovorjen v pogajalskem procesu. Tako morajo vse strani, ki v tem procesu sodelujejo, izvesti določene dejavnosti, da se lahko začne predvidena novogradnja na Roški ulici.
“Da bo šola lahko še naprej nemoteno delovala, mora naložba nekaj časa potekati. Računamo, da bo do leta 2024 investicija končana. Do takrat se vsaj za Ministrstvo, vsaj kar zadeva status šole, ne spremeni ničesar.”
Na Osnovni šoli Brežice so danes sprejeli nekaj več kot 600 učencev, ki so v šolske klopi sedli prvič po oktobru. Skupaj je na šoli tako več kot 900 učencev in še 128 zaposlenih, na sobotnem testiranju so imeli namreč vsi negativni izvid testa. Učence so razredniki sprejeli na šolskem dvorišču, prihode učencev so razdelili na več terminov in več vhodov, današnji dan pa preživeli bolj športno, ta teden bo še lahkotnejši, red, rutina, pregled snovi za nazaj. Več z obiska OŠ Brežice v prispevku Suzane Vahtarić.
21. februar je mednarodni dan turističnih vodnikov. Ob tem so v Združenju turističnih vodnikov Slovenije pripravili virtualno turistično vodenje po različnih regijah. Več o tem in o svojih izkušnjah turističnega vodenja nam je povedal Uroš Ule, ki je v Slovenijo pred leti pripeljal tudi "avdiovodiče". Ohranjanje pozornosti in zanimanja pri udeležencih je seveda nujno, pravi. Digitalni svet odpira nove možnosti pa seveda tudi preizkušnje za turistične vodnike, ki morajo biti iznajdljivi in pripravljeni na vse. A časov, kot so bili zadnji meseci, nihče ni mogel predvideti. Pandemija je zarezala tudi v delo turističnih vodnikov in skorajda povsem onemogočila tisto, kar je pri vodenjih nujno- načrtovanje. Z Urošem Uletom se je pogovarjala Mojca Delač.
Po sedmih mesecih potovanja in vedno najbolj stresnem pristanku je rover Vztrajnost pripravljen na delo. Prve fotografije so bile iz vesoljskega vozla na zemljo poslane že 10 minut po pristanku. Kaj mu bo uspelo med misijo, ki naj bi trajala približno dve leti, je še preuranjeno govoriti. Prav tako se ne ve, ali bo uspelo poleteti majhnemu, 1,8 kilogramov težkemu helikopterju, ki je tudi del vesoljskega vozila. Tokrat bi bilo prvič, da bi na drugem planetu letelo nekaj, kar je bilo narejenega na zemlji. Rover bo med drugim iskal in zbiral zanimive vzorce kamnin, ki jih bo naslednja misija na zemljo pripeljala predvidoma leta 2025, pravi prof.dr.Tomaž Zwitter iz Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani.
Prehod iz vrtca v šolo je velika prelomnica za otroka in širše – celotno družino. Če je oziroma bo otrok v letošnjem letu dopolnil šest let, so ga morali starši po zakonu vpisati v prvi razred osnovne šole, potem pa lahko predlagajo odložitev šolanja. Zakaj se starši vsako leto v večjem številu odločajo za kasnejši vstop v prvi razred in ali je strah nekaterih, da med vrtcem in šolo ni mehkega prehoda, upravičen?
Včeraj je bil narejen velik korak na poti do vpisa znakovnega jezika in jezika gluhoslepih v ustavo. Ustavna komisija državnega zbora Republike Slovenije je na včerajšnji seji soglasno sprejela sklep predloga za začetek postopka za dopolnitev ustave. Slovenija bo tako postala peta država v EU za Avstrijo, Finsko, Madžarsko in Portugalsko, ki bo imela znakovni jezik vpisan v ustavo, ter prva država v EU, ki bo imela vpisan jezik gluhoslepih. Kaj bo prinesel gluhim in gluhoslepim vpis v ustavo in na katerih področjih pričakujejo spremembe, o tem se je Petra Medved v studiu pogovarjala z sekretarjem Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije Matjažem Juhartom in strokovno delavko in jezikoslovko iz Združenja gluhoslepih Slovenije Dlan Ireno Ipavec Dobrota.
Obstoj in razvoj kmetij je tesno povezan s prodajo njihovih pridelkov in izdelkov. Pri tem kmetije razvijajo različne pristope za prepoznavnost na trgu in imamo kar nekaj uspešnih zgodb. Promovirajo se tudi skozi vsakoletne akcije S kmetije za vas. K dvigu kakovosti in utrjevanju prepoznavnosti že več kot 30 let prispeva tudi vsakoletno ocenjevanje in razstava Dobrote slovenskih kmetij. Na kmetijsko gozdarski zbornici pa nastaja platforma, ki bo razpršene ponudnike kmečkih pridelkov in izdelkov povezala v najpopolnejšo bazo ponudnikov in njihovih izdelkov.)
Eden od ukrepov za zajezitev širjenja covida - 19 je tudi omejitev gibanja v nočnem času. Pri nas ta omejitev oz. t.im. policijska ura traja že 122 dni. Uvedena je bila 20.oktobra lani. Potem ko je nočno policijsko uro uvedla nizozemska vlada – uvedla jo je 23. januarja in naj bi obveljala do najmanj 2. marca, je to sprožilo večdnevne množične proteste v več mestih po državi. Nižjestopenjsko nizozemsko sodišče je vladi naložilo, da ta ukrep prekliče, vlada se je na to odločitev pritožila in sinoči je Nizozemsko prizivno sodišče razveljavilo odločitev sodišča nižje stopnje – torej policijska ura med 21. in 4.30 na Nizozemskem ostaja. Kako pa je pri naših sosedih - v Italiji, Avstriji in na Hrvaškem?
Pandemija, ki stiska del gospodarstva, sploh storitvenega, se počasi odraža tudi v poslovanju bank. Potem ko so banke lani pridelale še za 450 milijonov evrov dobička, kar je sicer za petino manj kot leto pred tem, jih letos zaradi pandemije čakajo bistveno slabši rezultati. Kot ocenjuje guverner Banke Slovenije Boštjan Vasle, je največji problem, ker praktično nimajo posla: rast posojil prebivalstvu je zanemarljiva, rast posojil podjetjem pa celo negativna.
Poročali smo že, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) Društvu psihologov Slovenije podelil nagrado za solidarnost civilne družbe za projekt psihosocialne podpore ljudem med pandemijo. Društvo je eno od 23 nagrajencev iz EU in združenega kraljestva. Markom Vrtovec predsednik Društva psihologov Slovenije je v pogovoru z Markom Rozmanom poudaril, da je bilo društvo nagrajeno za aktivnosti, ki jih izvajajo pod okriljem Operativne skupine za izvajanje psihološke pomoči v razmerah epidemije, ki jo koordinira NIJZ. Ena bolj izpostavljenih aktivnosti je telefon za psihološko podporo ob epidemiji COVIDA-19 ( številka 080 5100), s katerim nudijo razbremenilne pogovore ob stiskah zaradi epidemije.
Se bodo dela pri gradnji premostitvenega objekta v dolini Glinščice zavlekla in s tem morda tudi gradnja drugega tira Divača Koper? Glinščica oziroma viadukt čez dolino Glinščice je namreč najpomembnejši premostitveni objekt, ki predstavlja tudi dostop do gradnje prvih predorov na trasi. Dolgo niso ugotovili, ali je bila referenca konzorcija MarkoMark Nival - 8 metrov visok zid - ustrezna. Zdaj je problem geološke narave, in sicer slabša nosilnost temeljnih tal, kot so pričakovali. Kaj to pomeni v pogovoru z Jadranom Bajcem iz projektnega sveta za civilni nadzor drugega tira.
Letos so že 56-tič podelili Bloudkove nagrade in plakete za prispevek k slovenskemu športu. Med prejemniki ene izmed plaket za leto 2020 je tudi Primož Kališnik, novinar in urednik, ki je v zadnjih 30-tih letih ogromno naredil za širjenje športne rekreacije in utrjevanje njenega statusa v družbi. Ta je tudi s popolnim zaprtjem družbe doživela "zatemnitev", ki jo bomo zdaj morali preseči in se vrniti na športna igrišča, kar je še zlasti pomembno za otroke in mladostnike.
V soboto je slovensko javnost pretresla novica o eni izmed najhujših nesreč v naših gorah v zadnjih desetletjih. V njej so tri osebe izgubile življenje, še tri pa so bile poškodovane vendar so po zadnjih informacijah izven življenjske nevarnosti. V istem dnevu je na Kaninu življenje v plazu izgubil tudi turni smučar. Pogovor z inštruktorjem gorske reševalne službe in strokovnim sodelavcem Planinske zveze Slovenije Matjažem Šerkezijem.
V teh dneh obeležujemo svetovni dan radia. Organizacija Združenih narodov za kulturo, znanost in izobraževanje (Unesco) ga ja razglasila leta 1946. Kakšen je pomen radia danes? Dejstvo je, da kot medij doseže okoli 95 odstotkov svetovnega prebivalstva vseh slojev. Kakšni pa so sicer statistični podatki nam bo zaupal Danijel Vrbec iz Služba za programski kontroling RTV Slovenija.
Jutri obeležujemo svetovni dan radia. Organizacija Združenih narodov za kulturo, znanost in izobraževanje (Unesco) ga ja razglasila leta 1946. Kakšen je pomen radia danes? Dejstvo je, da kot medij doseže okoli 95 odstotkov svetovnega prebivalstva vseh slojev. Kakšni pa so sicer statistični podatki nam je zaupal Danijel Vrbec iz Služba za programski kontroling RTV Slovenija. Z njim se je pogovarjal Marko Rozman.
Korona virus in epidemija sta pustu ter znamenitemu ptujskemu kurentovanju pošteno zagodla, a se za prihodnost maškarad ni bati. V najstarejšem slovenskem mestu ima pust dolgo in bogato tradicijo. Pisni zgodovinski viri dokazujejo, da so na Ptuju pustne igre prirejali že pred 411-imi leti, davnega leta 1610.
Pričelo se je kitajsko novo leto, ki je v preteklosti vsako leto prineslo najbolj množične svetovne migracije. Že drugo leto zapored pa na Kitajskem praznujejo novo leto drugače. Več nam je razkrila Sanela Kšela, ki je magistrirala iz programa Sinologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani. S kitajsko kulturo in jezikom se ukvarja 8 let. Tri leta je živela na Kitajskem (dve leti in pol v Wuhanu in pol leta v Kunmingu). Z njo se je pogovarjal Marko Rozman.
Kar polovica od 10 najbolj prodajanih avtomobilov z vozniki prek izbirnikov na armaturni plošči ne komunicira v slovenščini. Evropska zakonodaja zahteva navodila za uporabo v jeziku potrošnika za vsako baterijo, ki je na trgu, to pa ni obvezno za jezik izbirnikov v elektronskih napravah, telefonih in celo v avtomobilih. Nedavno so na to opozorili pri AMZS in se zavzeli za spremembe na tem področju. Na cesti sta namreč varnost in s tem slovenščina v izbirnikih na armaturnih ploščah avtomobilov veliko bolj pomembni kot v mobilnem telefonu.
Profesor ekonomije Marko Pahor priznava, da se v njegovem poklicnem krogu marsikdo »igra« z bitcoini - iz radovednosti in želje po zaslužku. Odsvetuje pa, da bi mali vlagatelji tvegali vse svoje prihranke in jih vložili v kriptosvet. Ni pač vsak kot najbogatejši Zemljan Elon Musk, njegovo podjetje Tesla je kupilo za 1,5 milijarde dolarjev bitcoinov.
V Mjanmaru se protesti proti vojaškemu udaru po vseh mestih krepijo iz dneva v dan. Po nekaterih ocenah se je v največjem mestu Yangon zbralo sto tisoč mirnih protestnikov in zahtevalo vzpostavitev demokracije, policisti pa so v ponedeljek proti njim uporabili plastične naboje in vodne topove. Poročajo pa tudi o prestopih policistov na stran civilistov. Odstavljeni politiki Nacionalne lige za demokracijo z voditeljico Aung San su Či na čelu so že od minulega ponedeljka v hišnem priporu. Sandra Krišelj se je o ozadju vojaškega udara, interesih Kitajske na tem območju ter dilemi, ali Nobelova nagrajenka Aung San Su Či še velja za moralno ikono pogovarjala z nekdanjim kolegom, dopisnikom Lojzetom Kosom. Azijsko državo je obiskal osemkrat, prvič daljnega leta 1989.
Neveljaven email naslov