Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Ti si osel« ni zmerljivka, kvečjemu bi to moralo veljati za pohvalo
Po podatkih zavetišča za osle Donkey Sanctuary v Angliji, ki velja za center vedenja in znanja o oslih, je poznanih 17 pasem oslov, ki so priznane v evropskih državah. Stane Sušnik, rejec oslov iz Gabrovice pri Komnu.
Hrvaška ima priznane in vpisane tri pasme: dalmatinski, istrski in primorski osel, pri nas pa se z osli ni nihče kaj dosti ukvarjal, še najmanj pa resorno ministrstvo in tako nimamo “slovenskega” osla.
Oslovska kopita so najožja od vseh kopitarjev, a kljub temu osli mojstrsko lovijo ravnotežje tudi na najtežje prehodnih terenih. Za transport blaga jih ne uporabljajo samo domačini v odročnih predelih sveta, na oslovsko pomoč se zanese celo tehnološko najbolj razvita in najbolje opremljena vojska sveta- ameriška vojska. Če je za transport blaga z osli prižgana zelena luč, pa to še ne pomeni, da je osel ustvarjen za jahanje. No vsaj ne za prenašanje pretežkih turistov.
Etiopski pregovor pravi, da ženska, ki nima osla, je sama oslica. To ne pomeni, da je neumna, pač pa da mora sama opraviti dela, prenašati tovor, vodo in še kaj, kar bi sicer postoril osel.
Zanimivo je, da v večini jezikov z izrazom osel označujejo ljudi z omejenimi umskimi sposobnostmi, nerodne in neuspešne.
Današnja slaba podoba osla v javnosti deloma izvira že iz Antike. Na primer: v Homerjevi Iliadi trojanskega princa Parisa primerjajo s konjem, ki galopira prek ravnine, ponosen in močan, z vihrajočo grivo in dvignjeno glavo. Ko pa je beseda o heroju Ajaxu, ki se bori proti Trojancem, ga primerjajo z oslom, ki ne bo dvignil glave od zrnja, ki ga zoba, četudi ga tepejo. Osel je torej lakomen, trmast in profan.
Etimologinja doktorica Simona Klemenčič z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU pojasnjuje, da so frazemi in pregovori z oslom dokaj pogosti: trmast kot osel, kronan osel, osel gre samo enkrat na led,…
Poleg oslovske klopi so včasih v šoli poznali tudi oslovska ušesa. Izrezali so jih iz papirja, nato pa nadeli porednemu učencu, da so ga z njimi sramotili in naredili za objekt posmeha.
Eno izmed najbolj znanih zdravil v kitajski tradicionalni medicini je že več kot 2500 let želatina ejiao, ki jo pridobivajo iz kož oslov. Ker na Kitajskem na leto proizvedejo okoli 6000 ton želatine eijiao, potrebujejo okoli 4.8 milijona kož, domača ponudba pa je samo 1.8 milijona kož. Doslej so kože množično uvažali iz Afrike, predvsem iz Etiopije kjer imajo največ oslov, zaradi hitrega zmanjševanja njihove populacije pa tudi pritiska javnosti, je okoli 15 afriških držav prepovedalo ali pa bistveno omejilo izvoz oslov na Kitajsko. Uroš Lipušček, dopisnik RTV Slovenija iz Pekinga.
Cena oslov je zaradi splošnega upada njihovega števila v zadnjih letih hitro naraščala in dosega že okoli 1.200 ameriških dolarjev za živega osla. Na nekaterih borzah oslov gredo cene tudi preko 3000 ameriških dolarjev.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
»Ti si osel« ni zmerljivka, kvečjemu bi to moralo veljati za pohvalo
Po podatkih zavetišča za osle Donkey Sanctuary v Angliji, ki velja za center vedenja in znanja o oslih, je poznanih 17 pasem oslov, ki so priznane v evropskih državah. Stane Sušnik, rejec oslov iz Gabrovice pri Komnu.
Hrvaška ima priznane in vpisane tri pasme: dalmatinski, istrski in primorski osel, pri nas pa se z osli ni nihče kaj dosti ukvarjal, še najmanj pa resorno ministrstvo in tako nimamo “slovenskega” osla.
Oslovska kopita so najožja od vseh kopitarjev, a kljub temu osli mojstrsko lovijo ravnotežje tudi na najtežje prehodnih terenih. Za transport blaga jih ne uporabljajo samo domačini v odročnih predelih sveta, na oslovsko pomoč se zanese celo tehnološko najbolj razvita in najbolje opremljena vojska sveta- ameriška vojska. Če je za transport blaga z osli prižgana zelena luč, pa to še ne pomeni, da je osel ustvarjen za jahanje. No vsaj ne za prenašanje pretežkih turistov.
Etiopski pregovor pravi, da ženska, ki nima osla, je sama oslica. To ne pomeni, da je neumna, pač pa da mora sama opraviti dela, prenašati tovor, vodo in še kaj, kar bi sicer postoril osel.
Zanimivo je, da v večini jezikov z izrazom osel označujejo ljudi z omejenimi umskimi sposobnostmi, nerodne in neuspešne.
Današnja slaba podoba osla v javnosti deloma izvira že iz Antike. Na primer: v Homerjevi Iliadi trojanskega princa Parisa primerjajo s konjem, ki galopira prek ravnine, ponosen in močan, z vihrajočo grivo in dvignjeno glavo. Ko pa je beseda o heroju Ajaxu, ki se bori proti Trojancem, ga primerjajo z oslom, ki ne bo dvignil glave od zrnja, ki ga zoba, četudi ga tepejo. Osel je torej lakomen, trmast in profan.
Etimologinja doktorica Simona Klemenčič z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU pojasnjuje, da so frazemi in pregovori z oslom dokaj pogosti: trmast kot osel, kronan osel, osel gre samo enkrat na led,…
Poleg oslovske klopi so včasih v šoli poznali tudi oslovska ušesa. Izrezali so jih iz papirja, nato pa nadeli porednemu učencu, da so ga z njimi sramotili in naredili za objekt posmeha.
Eno izmed najbolj znanih zdravil v kitajski tradicionalni medicini je že več kot 2500 let želatina ejiao, ki jo pridobivajo iz kož oslov. Ker na Kitajskem na leto proizvedejo okoli 6000 ton želatine eijiao, potrebujejo okoli 4.8 milijona kož, domača ponudba pa je samo 1.8 milijona kož. Doslej so kože množično uvažali iz Afrike, predvsem iz Etiopije kjer imajo največ oslov, zaradi hitrega zmanjševanja njihove populacije pa tudi pritiska javnosti, je okoli 15 afriških držav prepovedalo ali pa bistveno omejilo izvoz oslov na Kitajsko. Uroš Lipušček, dopisnik RTV Slovenija iz Pekinga.
Cena oslov je zaradi splošnega upada njihovega števila v zadnjih letih hitro naraščala in dosega že okoli 1.200 ameriških dolarjev za živega osla. Na nekaterih borzah oslov gredo cene tudi preko 3000 ameriških dolarjev.
Da bi preprečili širjenje okužbe z novim koronavirusom, so zaprli svoja vrata tudi varstveno delovni centri po državi. Ljudi z motnjo v duševnem razvoju je bilo zato potrebno na njim razumljiv način seznaniti, kaj pomeni koronavirusna bolezen, je povedala direktorica Zveze Sožitje Mateja De Reya. V pogovoru z novinarko Petro Medved je opozorila tudi na težave, ki bi se lahko pojavile v tem času - med drugim je bilo v VDC poskrbljeno tudi za topel obrok za te ljudi, veliko od teh ljudi ga namreč nima doma in se vprašala, kako bo poskrbljeno za te ljudi, če zbolijo njihovi starši ali skrbniki.
Zaradi zapletov, ki so se pojavili z epidemijo novega koronavirusa, k odgovornemu ravnanju pozivajo tudi v Planinski zvezi Slovenije. V teh dneh tako zaradi nemotenega dela zdravstvenega osebja odsvetujejo obisk visokogorja in vseh s tem povezanih aktivnosti, ki bi lahko pripeljale do nesreče. Kako naj obiskovalci sredogorja in visokogorja ravnajo odgovorno je Alešu Ogrinu pojasnil generalni sekretar Planinske zveze Slovenije Matej Planko.
»Zdaj se splača stisniti zobe,« pravi infektolog Andrej Trampuž, ki v največji evropski bolnišnici – berlinski Charite [Šarité] – vodi oddelek za okužbe. Opozarja, naj ne popuščamo in naj se v prihajajočih dnevih in tednih tednih držimo sprejetih ukrepov. Kakšna je napoved dr. Trampuža glede poteka in trajanja epidemije? Kako dolgo bo novi koronavirus vztrajal med nami? In kako bodo nanj vplivale višje temperature, ki se nam obetajo? Foto: geralt/ pixabay
Gospodarstvo že močno čuti posledice širjenja novega virusa v Sloveniji in svetu. A najhujše šele prihaja. V teh razmerah bi morala država vskočiti z vsemi topovi. To pomeni, da bi morala podjetjem in zaposlenim pomagati v kar največji meri. Tako meni profesor ekonomije Sašo Polanec, ki je v pogovoru z Majo Derčar komentiral tudi napovedane gospodarske ukrepe.
Pri izrednih ukrepih obstaja zmeraj nevarnost, da obtičijo v podzavesti – ne le državljanov, pač pa predvsem oblastnikov. Aleš Kocjan
"Starši si morajo vzeti čas in pojasniti otrokom, da tudi oni prispevajo k zmanjšanju širjenja korona virusa," pojasnjuje razvojna psihologinja dr. Ljubica Marjanovič Umek. Z njo se je pogovarjala Jana Bajželj
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Stiska, anksioznost, nevednost, kaj storiti… ta občutja nas lahko spremljajo v tem času, ko se ne samo v Sloveniji, ampak po celem svetu spopadamo z novim koronavirusom. V takih časih je pomembno ohraniti mirno kri, zaupati strokovnjakom, se ravnati samozaščitniško, pravi psiholog Marko Polič, upokojeni zaslužni profesor na ljubljanski filozofski fakulteti. Ne smemo pa pozabiti tudi na tiste, ki so bili izolirani, in se vzdržati stigmatiziranja in šikaniranja okuženih ter njihovih najbližjih. Z Markom Poličem se je - tudi o meji med previdnostjo in pretiravanjem - pogovarjala Tina Lamovšek.
Radi rečemo, da je zgodovina učiteljica življenja. Zato je v določenih situacijah koristno, da se ozremo k podobnim situacijam v preteklosti in iz njih potegnemo nauk ali rešitev. Andreja Čokl je poklicala redno profesorico dr. Zvonko Zupanič Slavec, predstojnico Inštituta za zgodovino medicine Medicinske fakultete Univerze v Ljubljani, ki dobro pozna epidemije, ki so že prizadele človeštvo, in pozorno spremlja tudi dogajanje, povezano s širjenjem koronavirusa. Podpira vse vladne ukrepe in ljudem polaga na srce, naj jih upoštevajo.
Za preprečevanje širjenje virusa Covid-19 ravnamo odgovorno, pogosto si umivamo roke, kašljamo v rokav, se ne družimo v večjih skupinah in seveda zbiramo vse najnovejše informacije. To seveda počnemo tudi prek spleta, kar so začeli izkoriščati že kibernetski prevaranti, opozarjajo na nacionalnem odzivnem centru za kibernetsko varnost. Pozorna naj bodo tudi podjetja, ki so zaposlene prosila, naj delajo od doma. Kaj se dogaja in kako ukrepati, je Urški Henigman razložil Tadej Hren s Si-Certa.
Tokrat smo se v četrtkovem jutru odpravili v Šaleško dolino, od koder pridobimo skoraj tretjino vse električne energije. Že desetletja tam deluje Termoelekrarna Šoštanj, kjer zato kurijo premog iz velenjskega premogovnika, po novem pa bi tam sežigali tudi odpadke, čemur pa domačini nasprotujejo. A zahteve prebivalcev s tega območja, ki želijo živeti v lepšem okolju, niso povsem nove, že pred desetletji se je namreč ravno v Velenju zgodila prva ekološka revolucija, verjetno edina večja revolucija na območju takratne Jugoslavije. O tem se je Mojca Delač pogovarjala z dopisnico Metko Pirc.
Biotehnologinja Petra Sušjan, kemičarka Špela Trafela in fizičarka Lara Ulčakar so letošnje štipendistke programa Za ženske v znanosti, ki ga organizirata L’Oreal Adria in Slovenska nacionalna komisija za Unesco. Na ta način podpirajo in spodbujajo mlade vrhunske znanstvenice na začetku kariere z enkratnimi štipendijami v višini 5000 evrov. Tovrstna podpora je pomembna, saj v raziskovalni dejavnosti v Evropski uniji dela le tretjina žensk, najslabše so zastopane v zasebnem sektorju ter više, ko pogledamo po hierarhični lestvici. V Sloveniji je doktorandk polovica, na vodstvenih položajih je žensk le še 17 odstotkov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Družbi domov Centra šolskih in obšolskih dejavnosti, ki ga morda najbolj poznamo po šolah v naravi, se je pridružil nov dom na Prvinah nad Zagorjem ob Savi v Zasavju. Tako je otrokom, od tistih najmlajših vrtčevski naprej, pa tudi društvom in družinam ter posameznikom sedaj na voljo 25 domov po vsej Sloveniji. V domu na Prvinah nad Zagorjem ob Savi v teh dneh šolo v naravi preživlja prva skupina osnovnošolcev. Obiskala jih je Karmen Štrancar Rajevec
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Naš dopisnik Janko Petrovec iz Rima v pogovoru z Dragom Balažičem o aktualnih razmerah in karanteni zaradi koronavirusa v Italiji.
Varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija Ilinka Todorovski je včeraj predstavila poročilo o odzivih uporabnikov javnega servisa, s katerimi se je ukvarjala v minulem letu. Po letu 2018, ki je bilo rekordno, je na njen nasolov lani prišlo drugo največje število mnenj, vprašanj, pripomb, predlogov, pritožb in pohval odkar obstaja institut varuha. Varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev je most med javnostjo in javno radiotelevizijo. Odgovarja na vprašanja, pripombe, pritožbe in predloge, pojasnjuje, posreduje, piše mnenja in priporočila, sproža notranje razprave in presoja ali programski ustvarjalci spoštujejo poklicna merila in standarde. Letno poročilo je obsežen dokument, z vrsto statističnih podatkov o odzivih pa tudi mnogimi zanimivimi in koristnimi vsebinskimi zapisi, povzetki, sklepi, priporočili, itn.
Po seji strokovnega sveta za konkurenčnost je gospodarski minister Zdravko Počivalšek predstavil vrsto ukrepov za pomoč gospodarstvu, ki ga je ali pa ga še bo prizadel koronavirus.
Evropsko sodišče za človekove pravice bo jutri izreklo sodbo v primeru pritožbe dveh romskih družin, ki Sloveniji očitata kršitev konvencije o človekovih pravicah, ker nimata dostopa do pitne vode. Slovenijo lahko – podobno kot v primeru izbrisanih – doleti visoka denarna kazen. Romski družini iz Goriče vasi v Ribnici in iz Dobruške vasi v občini Škocjan očitata Sloveniji kršenje treh členov konvencije o človekovih pravicah: prepoved ponižujočega ravnanja, spoštovanje družinskega in zasebnega življenja ter prepoved diskriminacije, saj v nelegalnih romskih naseljih nimata dostopa do pitne vode. Državo na problem opozarjamo že vrsto let, bivanjske razmere tam niso vredne človeka, pravi Blaž Kovač iz Amnesty International Slovenija, ki pomaga Romom v postopku pred Evropskim sodiščem za človekove pravice
Neveljaven email naslov