Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na zvezo svobodnih sindikatov se je v zadnjem mesecu obrnilo okoli 2 tisoč delavcev, ki jih je zanimalo ali so njihove plače obračunane pravilno.
Na zvezo svobodnih sindikatov se je v zadnjem mesecu obrnilo okoli 2 tisoč delavcev, ki jih je zanimalo ali so njihove plače obračunane pravilno.
Minimalno plačo v javnem sektorju prejema okoli 7 tisoč, v gospodarstvu pa okoli 33 tisoč delojemalcev. Sindikati ugotavljajo, da so bile plače pravilno obračunane kar v 80ih odstotkih. V petini primerov so zabeležili kršitve. Največ so jih odkrili pri manjših delodajalcih, tistih, ki zaposlujejo agencijske delavce ter tudi v dejavnosti zasebnega varovanja. Izvršni sekretar svobodnih sindikatov za teritorialno organiziranje Boštjan Medik ugotavlja, da delodajalci nekatere dodatke še vedno vštevajo v minimalno plačo:
Kršitve so se navezovale tudi na to, da so delodajalci ukinili ali pa znižali dodatek za delovno dobo na nivoju podjetja. To je možno zgolj na nivoju kolektivne pogodbe dejavnosti, na pa na nivoju podjetja.
Največ kršitev pa so ugotovili pri obračunu nadomestila plače za čas bolniške odsotnosti, dopusta in praznikov. Mnogi delodajalci ta nadomestila določijo na podlagi osnovne plače, in ne povprečne plače v zadnjih treh mesecih, kot bi bilo treba. Po mnenju sindikatov gre za sistemsko napako – lahko da je to možnost razvil ponudnik računalniškega sistema, delodajalci pa so jo izkoristili.
Sicer pa so se minimalne plače z novim letom zvišale na 940 evrov bruto – in pred uvedbo novega zakona se je večino časa omenjalo 700 eurov neto – ampak mnogi delojemalci tega zneska niso prejeli. Zakaj? Pri nas imamo bruto sistem izračuna plač, neto prejemek je odvisen od posameznikovih olajšav. Če posameznik pri izračunu ni sproti uveljavljal višje dodatne splošne olajšave, ki bi mu pripadala glede na letni dohodek, potem je prejel nižji znesek od 700 evrov. Dejstvo je, da mora delodajalec sam oceniti ali bo uveljavil višjo splošno olajšavo razlaga sindikalistka Andreja Poje
Če posameznik oceni, da na letni ravni ne bo zaslužil več kot 13 316 evrov dohodka, potem naj od delodajalca zahteva, da mu pri izračunu neto plače upošteva višjo dodatno splošno olajšavo. Tako bo njegova neto plača znašala 700 evrov neto v primeru, da je zaslužil 940 evrov bruto in da nima uveljavljenih vzdrževanih družinskih članov.
Če ima delavec vzdrževane družinske člane, potem bo njegova neto plača še višja.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na zvezo svobodnih sindikatov se je v zadnjem mesecu obrnilo okoli 2 tisoč delavcev, ki jih je zanimalo ali so njihove plače obračunane pravilno.
Na zvezo svobodnih sindikatov se je v zadnjem mesecu obrnilo okoli 2 tisoč delavcev, ki jih je zanimalo ali so njihove plače obračunane pravilno.
Minimalno plačo v javnem sektorju prejema okoli 7 tisoč, v gospodarstvu pa okoli 33 tisoč delojemalcev. Sindikati ugotavljajo, da so bile plače pravilno obračunane kar v 80ih odstotkih. V petini primerov so zabeležili kršitve. Največ so jih odkrili pri manjših delodajalcih, tistih, ki zaposlujejo agencijske delavce ter tudi v dejavnosti zasebnega varovanja. Izvršni sekretar svobodnih sindikatov za teritorialno organiziranje Boštjan Medik ugotavlja, da delodajalci nekatere dodatke še vedno vštevajo v minimalno plačo:
Kršitve so se navezovale tudi na to, da so delodajalci ukinili ali pa znižali dodatek za delovno dobo na nivoju podjetja. To je možno zgolj na nivoju kolektivne pogodbe dejavnosti, na pa na nivoju podjetja.
Največ kršitev pa so ugotovili pri obračunu nadomestila plače za čas bolniške odsotnosti, dopusta in praznikov. Mnogi delodajalci ta nadomestila določijo na podlagi osnovne plače, in ne povprečne plače v zadnjih treh mesecih, kot bi bilo treba. Po mnenju sindikatov gre za sistemsko napako – lahko da je to možnost razvil ponudnik računalniškega sistema, delodajalci pa so jo izkoristili.
Sicer pa so se minimalne plače z novim letom zvišale na 940 evrov bruto – in pred uvedbo novega zakona se je večino časa omenjalo 700 eurov neto – ampak mnogi delojemalci tega zneska niso prejeli. Zakaj? Pri nas imamo bruto sistem izračuna plač, neto prejemek je odvisen od posameznikovih olajšav. Če posameznik pri izračunu ni sproti uveljavljal višje dodatne splošne olajšave, ki bi mu pripadala glede na letni dohodek, potem je prejel nižji znesek od 700 evrov. Dejstvo je, da mora delodajalec sam oceniti ali bo uveljavil višjo splošno olajšavo razlaga sindikalistka Andreja Poje
Če posameznik oceni, da na letni ravni ne bo zaslužil več kot 13 316 evrov dohodka, potem naj od delodajalca zahteva, da mu pri izračunu neto plače upošteva višjo dodatno splošno olajšavo. Tako bo njegova neto plača znašala 700 evrov neto v primeru, da je zaslužil 940 evrov bruto in da nima uveljavljenih vzdrževanih družinskih članov.
Če ima delavec vzdrževane družinske člane, potem bo njegova neto plača še višja.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Poveljnik občinskega štaba Civilne zaščite Miha Vencelj poroča o dogajanju na Tolminskem.
Poročata dopisnika s celjskega in koroškega, Matija Mastnak in Metka Pirc.
V Slovenj Gradcu so morali evakuirati nekaj prebivalcev iz najbolj ogroženih hiš. Grozijo tudi zemeljski plazovi. Poroča Gregor Borovnik, poveljnik PGD Slovenj Gradec.
O stanju na slovenskih železniških progah poroča direktor infrastrukture pri Slovenskih železnicah Matjaž Krajnc.
Ecotrophelia Slovenija je tekmovanje, na katerem ekipe študentov razvijejo in predstavijo inovativne živilske izdelke, ki morajo biti eko-inovacija v vsaj eni dimenziji razvoja. Tekmovanje torej študente spodbuja, da razmišljajo širše ter že pri razvoju upoštevajo trajnostni vidik, ki je v današnjem času ključnega pomena. Na jubilejnem 15. tekmovanju so slavile zelenjavne omake PestoArt, drugo mesto je zasedel zamrznjen desert G(r)ozdni prijatelj, tretje mesto pa napitek Whey'licious. Kaj tovrstna tekmovanja prinesejo sodelujočim študentom, kako inovativni so in zakaj so letos tekmovanje razširili še na dijake, so nam pojasnili dva od nagrajenih študentov in predstavnica Gospodarske zbornice Slovenije.
V Črni gori te dni potekajo posvetovanja o novi vladi, ki jo morajo sestaviti po junijskih volitvah. Najverjetnejši mandatar Milojko Spajić iz gibanja Evropa zdaj je že prej zavrnil sodelovanje s socialisti, s katerimi bi sicer lahko oblikovali jasno večino, potrebno za reforme na evropski poti. Na njej je država zadnja tri leta povsem zastala. Kot pravi nekdanji predsednik države Milo Đukanović, ki je po porazu na predsedniških volitvah odstopil tudi kot vodja socialistov, je to posledica protievropske politike, v rokah katere se je znašla Črna gora. "Ta oblast služi interesom politike Beograda, torej velikosrbskim interesom v Črni gori in s tem poredno interesom ruskim imperialnim interesom," je prepričan. Z njim se je pogovarjal naš dopisnik z Balkana Boštjan Anžin.
Zveza organizacij pacientov ocenjuje, da je povečanje čakalnih dob v zadnjem mesecu znak, da kljub odstopu ministra Daniela Bešiča Loredana ne smemo prekiniti procesa reforme zdravstva. Izpostavlja tri elemente, ki vplivajo na dolžino čakalnih dob, to so merjenje kakovosti in varnosti, poudarek na osebni obravnavi na primarni ravni in večja pooblastila direktorjem zdravstvenih zavodov. To so tudi osnovni nujni ukrepi zdravstvene reforme. To bi prineslo več zdravja pacientom in prebivalstvu nasploh, v pogovoru s Heleno Lovinčič pojasnjuje generalni sekretar zveze in član Strateškega sveta pri premierju Golobu, Gregor Cuzak.
Potem ko so potrošniške organizacije v preteklih desetletjih že uspešno dosegle prepoved napačnih trditev pri izdelkih, jih ta naloga še čaka na področju storitev. Zeleno letenje je tak bistroumni nesmisel, s katerim poskušajo letalske družbe od potrošnikov iztisniti še kak dodaten evro.
Črnogorski predsednik Jakov Milatović bo danes nadaljeval posvetovanja s predstavniki parlamentarnih strank, o katerih bo podelil mandat za sestavo nove vlade. Po pričakovanjih naj bi novi mandatar postal vodja gibanja Evropa zdaj Milojko Spajić, ki se o novi koaliciji pogaja tudi s prosrbsko in prorusko koalicijo strank. Kot je Jakov Milatović povedal v intervjuju našemu balkanskemu dopisniku Boštjanu Anžinu, pričakuje vlado, ki bo končala blokado evropske poti in poskrbela, da bo Črna gora v nekaj letih nova članica Evropske unije.
Rezultati 25-letnega štetja in opazovanja štorkelj kažejo, da populacija v Sloveniji raste, njihova bivališča pa se pomikajo z vzhoda proti zahodu. Cirila Štuber se je o štorkljah v Sloveniji pogovarjala z Uršo Gajšek iz DOPPS. Foto: Urša Gajšek
Letna inflacija se umirja, julija je bila 6,1 odstotna. Po metodologiji Eurostata, ki zagotavlja primerljivost med državami Evropske unije pa še nižja, in sicer 5,7 odstotna. Na upad so vplivali cenejši energenti, medtem ko je hrana še vedno za dobro desetino dražja kot lani. Pričakovati je nadaljevanje umirjanje inflacije, inflacijski pritiski bodo občutnejši pri storitvah, saj so povezani s povečanjem plač in visoko zaposlenostjo, komentira Milan Damjanovič iz analitskega centra Banke Slovenije.
Zadnjo nedeljo v juliju smo obeleževali mednarodni dan barij. Barja so vrsta mokrišč, ki je pomembna predvsem za ohranjanje biotske pestrosti, pa tudi za blažitev podnebnih sprememb. Ljudje pa se premalokrat zavedamo njihove pomembnosti, saj so prav zaradi človeške dejavnosti vedno bolj ogrožena. Več o pomembnosti barij je Lani Furlan povedal dr. Mihael Jožef Toman, profesor za ekologijo in varstvo celinskih voda na biotehniški fakulteti univerze v Ljubljani in podpredsednik Slovenskega društva za zaščito voda.
Partizanska bolnica Franja v soteski Pasice pri Cerknem po uničujočem neurju in vetrolomu ostaja zaprta za javnost. So se pa v Mestnem muzeju Idrija, ki upravlja Franjo, odzvali na veliko zanimanje javnosti, kako pomagati pri obnovi tega spomenika državnega pomena, ki ga je naravna ujma po 16-ih letih znova razdejala. Javnost pozivajo, naj obišče preostale njihove muzejske objekte, odprli pa so tudi poseben podračun za zbiranje namenskih donatorskih sredstev. Direktor muzeja Miha Kosmač je med drugim opisal razmere po vetrolomu 18. julija, ko so podrta drevesa zaprla dostop do Franje.
Počitnice so za mnoge osnovnošolce in dijake čas za počitek, razvedrilo, rekreacijo, morje, prijatelje. Skratka, kot bi rekli mladi, odklop. 16-letni dijak ljubljanskega konservatorija za glasbo in balet, Andraž Babšek iz Medvod, pa tudi v tem dneh ne miruje. Snuje nove skladbe, pripravlja mladinski roman o času osamosvojitve, razmišlja o novem programu medvoškega pevskega zbora. Njegove ustvarjalne navdihe so prepoznali tudi v Medvodah, kjer so mu ob občinskem prazniku podelili priznanje Mladi up Medvod. Z Andražem Babškom se je pogovarjala Aljana Jocif.
Jutri bo svetovni dan hepatitisa. V Sloveniji ga bomo zaznamovali že 17-to leto zapored. V Ljubljani danes in jutri poteka akcija testiranja na virus hepatitisa C. Testiranje je brezplačno in anonimno, nanj se ni treba naročati, niti ni treba s seboj prinesti kartice zdravstvenega zavarovanja, poteka pa na infekcijski kliniki v prostorih na Poljanskem nasipu. O nevarnostih hepatitisa na stojnici na Prešernovem trgu ozaveščajo tudi študentje medicine.
V senci Pohorja poteka športni spektakel – Olimpijski festival evropske mladine, ki je oživil Maribor. OFEM je v mesto privabil več kot dva tisoč talentiranih športnikov iz 48-ih držav, ki v tem tednu tekmujejo v 11-ih disciplinah. Tekmovanja so odprta za javnost in obiskovalce vabijo na več kot deset prizorišč. Zaprta pa ostajajo vrata Športne vasi, kar odpira vrsto vprašanj. Kaj se dogaja v ozadju tega sveta? Srce enega najbolj pričakovanih športnih dogodkov leta je obiskala Sara Zmrzlak.
Ekstremni vremenski dogodki, ki smo jim pri nas in tudi v naši soseščini, priča že vse od začetka prejšnjega tedna, so povzročili ogromno škodo na objektih, avtomobilih in seveda v kmetijstvu. Ponekod je toča uničila ves pridelek. Kako ravnati na njivah, v sadovnjakih in vinogradih, da bi škodo na poljščinah in pridelkih ublažili? O tem smo se pogovarjali z magistro Urško Cvelbar s Kmetijsko gozdarskega zavoda Novo mesto.
Lilamors je nov projet pevke Ane Čop, pianista Thila Seeversa ter producenta Jake Arha. Njihov prvenec nosi naslov When I'm Dead, My Dearest. Odličen album prepleta jazz z eksperimentalno elektroakustično glasbo ter tradicionalno poezijo z izvirnimi besedili in govorjeno besedo. Album nosi zelo močno sporočilo in zagotovo ni namenjen površinskemu poslušanju, saj poslušalec šele z večkratnim in poglobljenim spremljanjem lahko dojame vso globino in težo skladb. O albumu se je glasbena urednica Alja Kramar pogovarjala s pevko Ana Čop.
Neveljaven email naslov