Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nevladniki že napovedujejo pritožbo na odločbo ARSO za odstrel 115 medvedov
Pred kratkim je ARSO izdal dovoljenje za odstrel 115 medvedov na 84 ih loviščih do konca septembra, ker zaradi prevelike gostote na nekaterih območjih prihaja do konfliktov. Klemen Jerina, Biotehniška fakulteta:
"Odločbe za predviden odstrel 115 medvedov popolnoma sledijo strategiji po kateri bi v treh letih zmanjšali številčnost medveda pri nas s 1000 na 800, zaradi tega ker se je izkazalo, da so pri številki 800 konflikti začeli močneje naraščati. Poleg tega je odstrel razporejen prostorsko in tudi po strukturi tako, da bo čim bolj zmanjševal konflikte."
Z izdajo odločb nameravajo nadaljevati, tako da bi postopoma v treh letih dosegli ciljno število 800 osebkov. Pričakovano pa odstrelu z odločbo, v kateri je določena ta kvota medvedov, nasprotujejo nevladniki. Slednji imajo namen po pravni poti odstrel preprečiti, ker so prepričani, da je pobijanje živali zaščitenih vrst in trgovanje z njihovim mesom nesprejemljivo in nezakonito. Pristojni te očitke kategorično zavračajo. Mateja Blažič, ARSO:
"V Uredbi o zavarovanih prostoživečih živalskih vrstah, v 15. členu je zapisano, da se lahko prodaja mrtve osebke rjavega medveda, njihove dele in izdelke, če so bili odvzeti iz narave v skladu s tem predpisom. Medved je zavarovan tudi po mednarodni konvenciji Cites, ki pa izjemoma določa tudi trgovino z njihovim mesom in to trgovino je treba nadzorovati in spremljati. Tisti, upravljalci lovišč, ki imajo dovoljenje, da lahko odvzamejo rjavega medveda iz narave, ga lahko legalno po predpisih, ki veljajo v Republiki Sloveniji, tudi prodajo. Vendar za vsako prodajo posebej rabijo dovoljenje. Tudi mesarji in gostilničarji, ki prodajajo to meso naprej, rabijo dovoljenje. Prodaji medvedjega mesa v Sloveniji se sledi."
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Nevladniki že napovedujejo pritožbo na odločbo ARSO za odstrel 115 medvedov
Pred kratkim je ARSO izdal dovoljenje za odstrel 115 medvedov na 84 ih loviščih do konca septembra, ker zaradi prevelike gostote na nekaterih območjih prihaja do konfliktov. Klemen Jerina, Biotehniška fakulteta:
"Odločbe za predviden odstrel 115 medvedov popolnoma sledijo strategiji po kateri bi v treh letih zmanjšali številčnost medveda pri nas s 1000 na 800, zaradi tega ker se je izkazalo, da so pri številki 800 konflikti začeli močneje naraščati. Poleg tega je odstrel razporejen prostorsko in tudi po strukturi tako, da bo čim bolj zmanjševal konflikte."
Z izdajo odločb nameravajo nadaljevati, tako da bi postopoma v treh letih dosegli ciljno število 800 osebkov. Pričakovano pa odstrelu z odločbo, v kateri je določena ta kvota medvedov, nasprotujejo nevladniki. Slednji imajo namen po pravni poti odstrel preprečiti, ker so prepričani, da je pobijanje živali zaščitenih vrst in trgovanje z njihovim mesom nesprejemljivo in nezakonito. Pristojni te očitke kategorično zavračajo. Mateja Blažič, ARSO:
"V Uredbi o zavarovanih prostoživečih živalskih vrstah, v 15. členu je zapisano, da se lahko prodaja mrtve osebke rjavega medveda, njihove dele in izdelke, če so bili odvzeti iz narave v skladu s tem predpisom. Medved je zavarovan tudi po mednarodni konvenciji Cites, ki pa izjemoma določa tudi trgovino z njihovim mesom in to trgovino je treba nadzorovati in spremljati. Tisti, upravljalci lovišč, ki imajo dovoljenje, da lahko odvzamejo rjavega medveda iz narave, ga lahko legalno po predpisih, ki veljajo v Republiki Sloveniji, tudi prodajo. Vendar za vsako prodajo posebej rabijo dovoljenje. Tudi mesarji in gostilničarji, ki prodajajo to meso naprej, rabijo dovoljenje. Prodaji medvedjega mesa v Sloveniji se sledi."
Družabna omrežja na svetovnem spletu so v petek zvečer preplavila sporočila o teroristični napadih v Parizu. Zelo hitro po tragičnih dogodkih so ljudje z vsega sveta začeli izražati sožalja in solidarnost s Francozi. Francoska zastava je obarvala pročelja stavb, fotografije so se množično delile po družabnih omrežjih, ljudje so si jo prilepili na profilne slike. O dogajanju na družabnih omrežjih se je Urška Henigman na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani pogovarjala s komunikologoma doktorjem Jernejem Amonom Prodnikom in doktorjem Ilijo Tomaničem Trivundžo.
Teroristični dogodki tovrstnih razsežnosti so povzročeni z namenom. Kaj želi Evropski Uniji sporočiti Islamska država, v pogovoru s Tanjo Starič razmišlja profesor s fakultete za varnostne vede dr. Branko Lobnikar.
Ameriški predsednik Barack Obama se je že ponoči po našem času odzval na dogodke v Parizu in povedal, da napadi pomenijo napada na vrednoste civiliziranega sveta. Nekaj ur kasneje tudi v Združenih državah Amerike zaskrbljeno spremljajo dogajanje na Stari celini. Kakšni so odzivi ameriške javnosti in administracije, Tomaž Gerden sprašuje dopisnika Edvarda Žitnika.
Po prvem šoku se države v Evropski uniji sprašujejo, kaj teroristični napadi pomenijo za varnost celine in posameznih držav. Tanja Starič se je pogovarjala s strokovnjakom za nacionalno varnost doktorjem Iztokom Prezljem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V pogovoru s Tanjo Starič dr. Aleš Bučar Ručman ramišlja o posledicah, ki jih lahko imajo napačne razlage dogodkov v Parizu.
Državni sekretar Boštjan Šefic se je odzval na teroristične napade v Parizu.
Strokovnjak za varnostna vprašanja Klemen Grošelj v pogovoru z Natašo Mulec razmišlja o varnostno-obrambnih vidikih napadov v Parizu.
Zunanji minister Karl Erjavec se je v pogovoru z Natašo Mulec čustveno odzval na dogodke v Parizu.
V pogovoru z Matejem Šurcem bruseljski dopisnik razmišlja o širših posledicah terorističnih napadov v Parizu.
14 november je dan slovenskeg znakovnega jezika. Kot jezik sporazumevanja ga uporablja 978 gluhih. O tem, kakšne zakonitosti veljajo za naš znakovni jezik, se je Petra Medved pogovarjala s tolmačko zanj Natašo Kordiš.
Zveza društev slepih in slabovidnih Slovenije ta mesec uspešno končuje projekt Knjižnica slepih in slabovidnih, ki je potekal od januarja 2013.
Slovenska šahovska reprezentanca jutri potuje na Islandijo, kjer bo potekalo ekipno evropsko šahovsko prvenstvo. Danes so zato pripravili promocijski dogodek na ljubljanskem Prešernovem trgu, kjer so jih imeli mimoidoči priložnost spoznati v živo, najpogumnejši pa so z njimi odigrali tudi partijo šaha. Reportažo je pripravila Darja Pograjc.
Vasja Badalič je za oddajo Gori, doli, naokoli poslal zgodbo o tem, zakaj Afganistanci zapuščajo svojo domovino? Kdo jo zapušča, kako in kam gredo? Koliko denarja potrebujejo? O vsem tem je iz Afganistana poročal Vasja Badalič.
Spet je tisti čas v letu, ko na naših fasadah mrgoli veliko število harlekinskih polonic.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
25. septembra bo v ljubljanski dvorani Stožice gostoval eden najbolj znanih vojaških zborov na svetu, znameniti zbor Rdeče armade, ki ga spremljata tudi orkester in balet. Slovenskemu občinstvu se bo predstavil 150 članski kolektiv pevcev, glasbenikov in plesalcev, ki nastopajo po vsem svetu. Posebni gostje bodo Tržaški partizanski pevski zbor Pinko Tomažič, Oto Pestner in Lado Leskovar. Zbor Rdeče armade je pred septembrsko turnejo, med katero bo nastopal tudi v Italiji, na Madžarskem in v Romunijo obiskala naša moskovska dopisnica Vlasta Jeseničnik.
Sindikati so ta teden začeli zbirati podpise za spremembo definicije minimalne plače, iz katere bi izvzeli dodatek za neugoden delovni čas. Po podatkih Ajpesa minimalno plačo prejema približno 40.000 zaposlenih. Takih, ki prejemajo minimalno plačo skupaj z dodatki za nočno, praznično in nedeljsko delo, pa glede na rezultate ankete, ki so jo sindikati izvedli med 95.000 zaposlenimi, minimalno plačo in dodatek za nočno delo hkrati prejema le 1,1 odstotka, minimalno plačo in dodatek za nedeljsko delo pa 1,3 odstotka zaposlenih.
Neveljaven email naslov