Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za nov planinski dom na Korošici še ni denarja
Vabljeni z nami na Okrešelj! Prav tja, kjer je pred osmimi meseci ogenj uničil planinsko kočo in kjer je planinsko društvo Celje – Matica postavilo malo leseno okrepčevalnico. Z gradnjo novega planinskega doma pa naj bi začeli še ta mesec. Vzpon na Okrešelj se prične s pogledom na mogočen slap Rinka, pripoveduje dopisnik Matija Mastnak.
Pred dobrim tednom so ob pogorišču sicer postavili malo leseno brunarico, kjer pohodnikom nudijo pijačo, a to je daleč od nekdanje postrežbe. V Frischaufovem domu so kuhali ričet, golaž, joto, dišalo je po sveže pečenem jabolčnem zavitku. Oskrbnik Boštjan Zajc:
"Pridejo in sprašujejo, kdaj boste imeli hrano. Zdaj se potrudimo, da jim lahko postrežemo vsaj pijačo. Največ je Slovencev, med tednom pa prevladujejo tujci. Ogromno je Hrvatov in Avstrijcev. Pač, z vseh vetrov so."
Nov dom bodo predvidoma začeli graditi v kratkem. Zdaj rušijo še zadnje ostanke zidov in ravnajo teren. Če jim bo sreča naklonjena, bi lahko nov dom stal še letos. Ta bo stal dobrih sedemsto tisoč evrov, pojasni predsednik planinskega društva Matica Celje Brane Povše.
"Nekaj smo dobili od zavarovalnine, nekaj od donatorjev. Trenutno imamo svojega denarja 320.000 evrov, država nam je obljubila 400 tisoč. In to bi za silo za ta objekt lahko bilo."
Idejno zamisel za novo kočo že imajo, zdaj pridobivajo gradbeno dovoljenje, tako, da bodo z gradnjo predvidoma začeli še ta mesec.
"Dom bo imel tri etaže. Pritličje bo zidano. Tu bo kuhinja, pomožni prostori in dnevni prostor oziroma restavracija. V nadstropju pa bodo sobe in prostor, kjer bo na voljo učilnica oz. predavalnica za večje skupine za tečaje. Na vrhu bodo pa skupna ležišča."
Za nov planinski dom na Korošici pod južnim pobočjem Ojstrice, ki jim je prav tako pogorel pred tremi leti, pa za zdaj še nimajo denarja. Brane Povše:
"Zaenkrat niti za Okrešelj še nimamo dovolj sredstev. Obljubljeno imamo nekaj od države, delamo tudi intenzivno na tem, da iščemo sponzorje, donatorje. Korošica je pa še dražja, ker je logistično bolj zahtevna. Ker na Okrešelj vozi tovorna žičnica, na Korošico pa bo moral leteti helikopter."
V društvu Matica Celje so veseli in hvaležni vsake pomoči. Planinci lahko prispevajo že z obiskom Okrešlja in z nakupom okrepčila v tamkajšnji leseni brunarici. Na voljo jim je celo gorska plaža z lesenimi ležalniki.
4427 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Za nov planinski dom na Korošici še ni denarja
Vabljeni z nami na Okrešelj! Prav tja, kjer je pred osmimi meseci ogenj uničil planinsko kočo in kjer je planinsko društvo Celje – Matica postavilo malo leseno okrepčevalnico. Z gradnjo novega planinskega doma pa naj bi začeli še ta mesec. Vzpon na Okrešelj se prične s pogledom na mogočen slap Rinka, pripoveduje dopisnik Matija Mastnak.
Pred dobrim tednom so ob pogorišču sicer postavili malo leseno brunarico, kjer pohodnikom nudijo pijačo, a to je daleč od nekdanje postrežbe. V Frischaufovem domu so kuhali ričet, golaž, joto, dišalo je po sveže pečenem jabolčnem zavitku. Oskrbnik Boštjan Zajc:
"Pridejo in sprašujejo, kdaj boste imeli hrano. Zdaj se potrudimo, da jim lahko postrežemo vsaj pijačo. Največ je Slovencev, med tednom pa prevladujejo tujci. Ogromno je Hrvatov in Avstrijcev. Pač, z vseh vetrov so."
Nov dom bodo predvidoma začeli graditi v kratkem. Zdaj rušijo še zadnje ostanke zidov in ravnajo teren. Če jim bo sreča naklonjena, bi lahko nov dom stal še letos. Ta bo stal dobrih sedemsto tisoč evrov, pojasni predsednik planinskega društva Matica Celje Brane Povše.
"Nekaj smo dobili od zavarovalnine, nekaj od donatorjev. Trenutno imamo svojega denarja 320.000 evrov, država nam je obljubila 400 tisoč. In to bi za silo za ta objekt lahko bilo."
Idejno zamisel za novo kočo že imajo, zdaj pridobivajo gradbeno dovoljenje, tako, da bodo z gradnjo predvidoma začeli še ta mesec.
"Dom bo imel tri etaže. Pritličje bo zidano. Tu bo kuhinja, pomožni prostori in dnevni prostor oziroma restavracija. V nadstropju pa bodo sobe in prostor, kjer bo na voljo učilnica oz. predavalnica za večje skupine za tečaje. Na vrhu bodo pa skupna ležišča."
Za nov planinski dom na Korošici pod južnim pobočjem Ojstrice, ki jim je prav tako pogorel pred tremi leti, pa za zdaj še nimajo denarja. Brane Povše:
"Zaenkrat niti za Okrešelj še nimamo dovolj sredstev. Obljubljeno imamo nekaj od države, delamo tudi intenzivno na tem, da iščemo sponzorje, donatorje. Korošica je pa še dražja, ker je logistično bolj zahtevna. Ker na Okrešelj vozi tovorna žičnica, na Korošico pa bo moral leteti helikopter."
V društvu Matica Celje so veseli in hvaležni vsake pomoči. Planinci lahko prispevajo že z obiskom Okrešlja in z nakupom okrepčila v tamkajšnji leseni brunarici. Na voljo jim je celo gorska plaža z lesenimi ležalniki.
Ruska vojska proti ukrajinski prestolnici Kijev napreduje počasi, trdijo britanski obveščevalci. Rusija medtem napoveduje nadaljevanje pogajanj. Ukrajinske sile so doslej pokazale trd odpor. Ali vojna zdaj vstopa v novo fazo? Kakšni so ruski cilji? Je realno, da prestolnica Kijev pade?
Mladi vozniki v starosti od 18 do 26 let so najmanj izkušeni udeleženci v prometu, a to še zdaleč ne pomeni, da jim primanjkuje znanja in spretnosti. Pri AMZS si prizadevajo, da bi znanje nenehno obnavljali. Tudi s pomočjo tekmovanj kot je »Najboljši za volanom«, kjer bodo izbirali najboljšo mlado voznico in najboljšega mladega voznika leta. Lani se je na tekmovanje prijavilo 5.200 mladih voznikov. Kar nekaj predsodkov se bomo znebili ob poslušanju pogovora Cirile Štuber z Erikom Logarjem iz AMZS. Od tega, da so moški boljši vozniki do tega, da so mladi vozniki skupina voznikov, ki na cesti predstavlja največjo nevarnost.
Pretekli teden je na povabilo Britanskega veleposlaništva v Sloveniji v Ljubljano prišel britanski alpinist in pisec, Tom Livingstone, ki ga je slovenska javnost spoznala leta 2018 po uspešno preplezanem Latoku 1 v Pakistanu, skupaj s Slovencema Alešem Česnom in Luko Stražarjem. Za ta podvig, ki se je štiri desetletja zdel nedosegljiv, je trojica prejela nagrado Zlati cepin. Ob obisku Slovenije, ki ga izkoristil tudi za plezanje, je Toma Livingstona v radijski studio povabila Mojca Delač.
Tudi na Hrvaškem je zavladala panika med komitenti Sberbanke, nadaljuje se tudi spor med predsednikom Zoranom Milanovićem in vodjo vlade Andrejem Plenkovićem. O aktualnem dogajanju na Hrvaškem, predvsem v času ruske invazije v Ukrajini, Tanja Borčič Bernard.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Že dlje časa lahko opažamo, da je raven diskurza na družbenih omrežjih posebej nizka. K temu pomembno prispevajo politiki, ki z željo po pritegnitvi pozornosti pogosto izpadejo vulgarni in neolikani. Ob tem se seveda začne postavljati vprašanje, zakaj so politiki komuniciranje prestavili od uradnih izjav v tradicionalnih medijih do poluradnih na družbenih omrežjih.
Vojna povzroča kolone ljudi, ki bežijo iz Ukrajine, zbežalo naj bi jih že več kot 680.000. Naš posebni poročevalec Boštjan Anžin je na romunsko-ukrajinski meji, na mejnem prehodu, ki se ga lahko iz Ukrajine doseže tudi z vlakom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Karmen Švegl poroča o razmerah na poljsko - ukrajinski meji.
V 43 milijonski Ukrajini je bilo v zadnjih sedem letih razseljenih več kot milijon in pol ljudi. Humanitarno pomoč so tako potrebovali že od leta 2014, zaradi vdora ruske vojske v državo so se pred dnevi potrebe po pomoči večkratno povečale in na to se odzivata tudi humanitarni organizaciji Rdeči križ Slovenije in slovenska Karitas. Pomoč za Ukrajino zbirjo tudi pri UNICEF.
Sankcije proti Rusiji občutimo tudi pri nas. Jasno je bilo, da bodo doletele finančni sektor. Pri nas je edina banka z ruskim lastništvom Sberbank. Njeno poslovanje je danes omejeno na kartice, dvigniti pa je možno le do 400 evrov. Minister za finance Andrej Šircelj zagotavlja, da so prihranki do 100.000 evrov zavarovani z jamstvom države, tudi prihranki v Sberbank
Spopadi po vsej Ukrajini se krepijo, invazija traja že peti dan. Aktualne razmere komentira dober poznavalec, nekdanji dopisnik RTV Slovenija iz Moskve, Miha Lampreht.
Statistika je o prostituciji v Sloveniji slepa. Jasno je le, da se s to dejavnostjo ukvarja ogromno ljudi in da je tesno povezana s trgovino z ljudmi, suženjskimi odnosi in kriminalnim podzemljem. V sredo bo v Kinu Šiška predvajan film z naslovom Ključ, ki prikazuje pričevanje osebe, ki ji je uspelo po izkušnji v prostituciji, s pomočjo društva Ključ, ponovno začeti živeti svobodno življenje. Skozi njene besede in igrane prizore spoznavamo realnost prostitucije v Sloveniji. Njeno pričevanje s svojo življenjsko zgodbo dopolnjuje Katjuša Popovič, nekdanja kriminalistka in ustanoviteljica društva Ključ. Več Marko Rozman.
Smo sredi pustnega časa, ko zaradi sproščanja epidemičnih ukrepov, vendarle tudi v živo - spontano in neorganizirano - poteka vrsta tradicionalnih pustnih prireditev. Tako so že sredi tedna kurenti zavzeli Ptuj, Butalci so v Cerknici na debeli četrtek žagali babo, v Litiji so na pustno soboto volili najboljšo namišljeno pustno stranko. Pravkar se končuje tradicionalna Cerkljanska "laufarija, kjer so "Pustu" prebrali obtožnico. Tudi v karnevalski prestolnici Slovenije - na Ptuju - se je letos odvijala tradicionalna nedeljska karnevalska povorka s kurenti na čelu, ki jo je obiskala Gabrijela Milošič.
Slovenski gospodarstveniki z zaskrbljenostjo spremljajo zaostrovanje razmer v Ukrajini. Predstavniki več kot 10 podjetij, ki poslujejo z državami Ukrajine, Rusije in Belorusije so na današnjem sestanku na Gospodarski zbornici opozorili, naj politika ne sprejema sankcij proti Rusiji, ki bi škodile gospodarstvu v Evropski Uniji. Najbolj se bojijo prekinitve plačilnega sistema Swift. Več Urška Jereb.
Mineva trideset let odkar je Slovenija iz registra stalnega prebivalstva nezakonito izbrisala 25.671 ljudi, od tega več kot 5300 otrok, ki so tedaj prebivali v Sloveniji. Gre za eno največjih kršitev človekovih pravic v zgodovini samostojne države. Kot so zapisali pri Amnesty International Slovenije, so bile posledice izbrisa strahotne. Ljudje so izgubili zaposlitve ter socialno in zdravstveno zavarovanje, možnost izobraževanja, številni so bili izgnani in ločeni od najbližjih, ostali pa so živeli pod vsakodnevno grožnjo izgona. Ob obletnici izbrisa so žrtve, po dolgih letih, le dočakale opravičilo s strani predsednika države Boruta. Novinarka Tita Mayer se je pogovarjala z Aleksandro Todorović Novak in Mirjano Učakar, ki sta izbris doživeli na lastni koži in ki se s svojim javnim izpostavljanjem borita predvsem za to, da se kaj takšnega ne bi nikoli več ponovilo.
Svet je osupnila grozljiva agresija Rusije na suvereno državo Ukrajino. Zgodilo se je, kar so nekateri napovedovali, pa vendar se je zdelo, da je v današnjem času to skoraj nemogoče. Z Ukrajine smo dobivali informacije o spopadih na vzhodu države, kjer je frontna črta med ukrajinskimi silami in silami upornikov iz Donetska in Luganska, pa o ruskem zavzetju Černobila in o tem, da je ruska vojska zavzela letališče pri Kijevu. Mateja Železnikar v pogovoru z Marjanom Vešligajem.
Neveljaven email naslov