Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pri nas je 468 turističnih kmetij z nastanitvijo, ki skupaj ponujajo 5.751 ležišč
Po pričetku širjenja drugega vala koronavirusa je poletno počitnikovanje v drugih državah še naprej negotovo. Nemalo ljudi se bo zaradi tega in tudi zaradi turističnih bonov odločilo za koriščenje dopusta v Sloveniji. Možnost, ki je privlačna za tiste, ki so željni bolj aktivnega, drugačnega oddiha, so turistične kmetije z nastanitvijo. Teh je pri nas 468. Katere so prednosti turističnih kmetij in zakaj turistične kmetije niso enake hotelom, tudi o tem smo se pogovarjali s podpredsednico Združenja turističnih kmetij Slovenije, Urško Topolšek Planinšek, ki poudarja, da je prednost turističnih kmetij je to, da so v stiku z naravo:
"Na turističnih kmetijah so živali, kulinarika je domača. Naravnost z njive na krožnik. Tako otroci kot vsa družina lahko nekaj doživijo. Otroci gredo zjutraj lahko nabrat jajčka, nakrmit ovce, božat zajčke. To je sigurno posebno doživetje."
Urška Topolšek Planinšek v letošnjem letu poudarja tudi varnost, ki jo turistične kmetije lahko nudijo:
"Turistične kmetije so omejene s kapacitetami, ne sprejemajo veliko število gostov. Poleg tega so vse kmetije v naravi."
Kot poudarja sogovornica, je največja razlika med turistično kmetijo in hotelom ta, da je turistična kmetija pogosto tudi dom, kjer družina, ki kmetijo vodi, tudi živi:
"Tu sta gospodar in gospodarica. Goste dobesedno sprejmemo goste v svoj dom. In to je res drugačen način preživljanja počitnic. Goste vpeljemo v naš način življenja."
Podobno, kot je kvaliteta hotelov označena z zvezdicami, je kvaliteta turističnih kmetij označena z jabolki. Največje možno število so štiri jabolka. Kmetije se lahko tudi specializirajo:
"Lahko je otrokom ali družinam prijazna kmetija, vinogradniška, ekološka kmetija, invalidom prijazna kmetija itn. Teh specializacij je res kar nekaj. Že na spletni strani Združenja turističnih kmetij Slovenije si lahko pogledamo, za kaj so kmetije specializirane. Če gostje, denimo, radi kolesarijo, izberejo kmetijo in destinacijo, kjer so dobro označene kolesarske poti, kjer izposojajo kolesa ali ponujajo servis za kolesa."
Po podatkih registra kmetijskih gospodarstev Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS je pri nas 479 izletniških kmetij, 95 vinotočev, 32 osmic in 468 turističnih kmetij z nastanitvijo, ki skupaj ponujajo 5.751 ležišč.
Vse turistične kmetije z nastanitvami lahko najdete na spletni strani Združenja turističnih kmetij Slovenije www.turisticnekmetije.si. Podatke o zasedenosti posodabljajo sproti.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pri nas je 468 turističnih kmetij z nastanitvijo, ki skupaj ponujajo 5.751 ležišč
Po pričetku širjenja drugega vala koronavirusa je poletno počitnikovanje v drugih državah še naprej negotovo. Nemalo ljudi se bo zaradi tega in tudi zaradi turističnih bonov odločilo za koriščenje dopusta v Sloveniji. Možnost, ki je privlačna za tiste, ki so željni bolj aktivnega, drugačnega oddiha, so turistične kmetije z nastanitvijo. Teh je pri nas 468. Katere so prednosti turističnih kmetij in zakaj turistične kmetije niso enake hotelom, tudi o tem smo se pogovarjali s podpredsednico Združenja turističnih kmetij Slovenije, Urško Topolšek Planinšek, ki poudarja, da je prednost turističnih kmetij je to, da so v stiku z naravo:
"Na turističnih kmetijah so živali, kulinarika je domača. Naravnost z njive na krožnik. Tako otroci kot vsa družina lahko nekaj doživijo. Otroci gredo zjutraj lahko nabrat jajčka, nakrmit ovce, božat zajčke. To je sigurno posebno doživetje."
Urška Topolšek Planinšek v letošnjem letu poudarja tudi varnost, ki jo turistične kmetije lahko nudijo:
"Turistične kmetije so omejene s kapacitetami, ne sprejemajo veliko število gostov. Poleg tega so vse kmetije v naravi."
Kot poudarja sogovornica, je največja razlika med turistično kmetijo in hotelom ta, da je turistična kmetija pogosto tudi dom, kjer družina, ki kmetijo vodi, tudi živi:
"Tu sta gospodar in gospodarica. Goste dobesedno sprejmemo goste v svoj dom. In to je res drugačen način preživljanja počitnic. Goste vpeljemo v naš način življenja."
Podobno, kot je kvaliteta hotelov označena z zvezdicami, je kvaliteta turističnih kmetij označena z jabolki. Največje možno število so štiri jabolka. Kmetije se lahko tudi specializirajo:
"Lahko je otrokom ali družinam prijazna kmetija, vinogradniška, ekološka kmetija, invalidom prijazna kmetija itn. Teh specializacij je res kar nekaj. Že na spletni strani Združenja turističnih kmetij Slovenije si lahko pogledamo, za kaj so kmetije specializirane. Če gostje, denimo, radi kolesarijo, izberejo kmetijo in destinacijo, kjer so dobro označene kolesarske poti, kjer izposojajo kolesa ali ponujajo servis za kolesa."
Po podatkih registra kmetijskih gospodarstev Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS je pri nas 479 izletniških kmetij, 95 vinotočev, 32 osmic in 468 turističnih kmetij z nastanitvijo, ki skupaj ponujajo 5.751 ležišč.
Vse turistične kmetije z nastanitvami lahko najdete na spletni strani Združenja turističnih kmetij Slovenije www.turisticnekmetije.si. Podatke o zasedenosti posodabljajo sproti.
Ob zaključku današnjega tematskega dne, ki ga posvečamo tisti glasbi, ki je dobila oznako druga - pri tem pa mislimo na ljudsko glasbo, seveda tudi na etno glasbo in glasbe sveta - je kratek pogovor z etnomuzikologom, rednim profesorjem na Oddelku za muzikologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, dr. Svaniborjem Pettanom pripravila Teja Klobčar. Svanibor Pettan predseduje uglednemu Mednarodnemu združenju za tradicijsko glasbo – ICTM, kot raziskovalca pa ga vodi neizmerna radovednost, s katero pristopa k raziskovanju najrazličnejših glasb sveta, obenem pa tudi odgovornost, da bi pridobljeno znanje na kar najboljši način mogli uporabiti v praksi.
25. maj je bil v nekdanji Jugoslaviji desetletja praznik - od leta 1957 Dan mladosti, a tudi proslavljanje rojstnega dneva Josipa Broza Tita, čeprav se je rodil 7. maja. Rodila se je štafeta mladosti, ki je začela izgubljati pomen po Titovi smrti. Zadnja je pred 35. leti pot proti Beogradu začela s Triglava, zaznamovala pa jo je tudi t.i. »plakatna afera«, ki je zamajala temelje takratne Jugoslavije. Kot vsako leto je na ta dan slovesno v beograjskem muzeju Jugoslavije, katerega del je tudi Hiša cvetja s posmrtnimi ostanki Josipa Broza Tita in njegove žene Jovanke Broz.
Druga godba velja za enega najpomembnejših festivalov v Srednjeevropskem prostoru. Vse od leta 1984 navdušuje in izobražuje poslušalstvo z bogatim glasbenim naborom. Za uspešnost Druge godbe je že skoraj 30 let odgovoren njen umetniški vodja Bogdan Benigar, ki z novimi pristopi in zanimivimi glasbeniki spretno dviguje programsko raven festivala. Z Bogdanom Benigarjem se je pogovarjal Andrej Prezelj.
Na nedavnem gastronomskem Weekend Food Festivalu, kjer so se zvrstile različne okrogle mize s svetovno priznani chefi in chefinje, smo imeli moč prisluhniti tudi mladim hrvaškim slaščičarkam, ki doma in v tujini pišejo zanimive zgodbe. Njihovo skupno sporočilo je: Kjer je volja, je tudi pot! In dokaz, da ti ni treba biti profesionalni slaščičar, da bi v življenju uspel. Z njimi se je pogovarjala Tina Lamovšek.
Problematika prehranske oskrbe starejših pri nas je zelo pereča, tudi zato, ker država zanemarja nadzor prehrane v domovih za starejše. Starostniki popijejo premalo vode in zaužijejo premalo beljakovin. Na slabšanje prehranskih navad starejših vplivajo zlasti osamljenost, neznanje o uravnoteženi prehrani in nizke pokojnine.
Na inštitutu za mikrobiologijo in imunologijo v Ljubljani so v ponedeljek popoldan preverjali prvi sum okužbe z virusom opičjih koz v Sloveniji. O rezultatu: ali gre za prvo okužbo pri nas ali ne, nas bodo obvestili z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Več primerov opičjih koz pa so že zabeležili v Nemčiji. Iztok Konc je v Berlin poklical slovenskega infektologa dr. Andreja Trampuža.
Polovica rezultatov meritev športnovzgojnega kartona v šolah je že znanih, v njih pa so se potrdile bojazni športnih strokovnjakov, na katere so opozarjali že zadnji dve leti – upad gibalnih sposobnosti, gibljivosti, moči in eksplozivnosti osnovnošolcev je bil v prvih dveh koronskih letih zelo visok, po tem zadnjem, sicer nekoliko bolj normalnem letu, pa so še vedno 10 % pod nivojem, kakršnega so dosegali pred epidemijo covida. Letošnje meritve dajejo tri ključna sporočila, sporočajo strokovnjaki, ki jih analizirajo. Prvič, šole se ne smejo več zapirati. Drugič, otroci in starši ne bodo zmogli sami stanja fizične pripravljenosti in učinkovitosti otrok vrniti na raven pred epidemijo. In tretjič, potrebna je medgeneracijska solidarnost – da tokrat pomagamo in vlagamo v otroke in mlade. Dobra rešitev bi bila že ena ura športa na dan v šolah, znane so tudi druge ideje in rešitve so znane že dalj časa, prav tako ocena stroškov, več pa v pogovoru s sogovornikoma iz Fakultete za šport Univerze v Ljubljani. To sta dr. Gregor Starc, vodja nacionalnega sistema Športnovzgojnega kartona, in dr. Gregor Jurak, vodja raziskovalne skupine Slofit.
Ob 13.15 je bil na Kolodvorski ulici pred Televizijo Slovenija zbor stavkajočih novinarjev javne medijske hiše. Pridružilo se jim je tudi nekaj občanov in tudi nasprotniki stavke, ki so menili, da bi morali novinarji nazaj na delovna mesta. Med njimi so bili tudi t.i. nasprotniki cepljenja, ki so bili nezadovoljni z neodvisnostjo poročanja v času epidemije.
O razlogih za stavko pod vodstvom koordinacije novinarskih sindikatov RTV Slovenija smo se pogovarjali s Sašo Krajncem, voditeljem TV dnevnika, zaposlenim v informativnem programu TV Slovenija. Poudarja, da zaposleni odhajajo, da so tisti, ki ostajajo preobremenjeni in da so spremembe, ki so jih uvedli čez noč, premalo domišljene. Ukinili so paradne oddaje in zdaj, ko gledalci pogledajo TV spored, sploh ne vedo, kaj naj pričakujejo.
S svetovnim dnevom čebel se je začel tudi teden slovenskih naravnih parkov. Gre za teden, v katerem se narodni parki po Sloveniji še bolj odprejo in povabijo javnost na posebej za to pripravljene dogodke. Ta teden bo torej poln priložnosti za izlete po Sloveniiji, dogodki ob tem tednu so nekateri plačljivi, drugi brezplačni. Več v pogovoru z Evo Šabec Korbar, strokovno sodelavko Krajinskega parka Pivška presihajoča jezera.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V Depojih državnih muzejev v Pivki odpirajo razstavo o pomenu geodezije v vsakdanjem življenju in njenem razvoju skozi čas
Na nedavnem gastronomskem festivalu Weekend Food Festival v Rovinju je veliko pozornosti pritegnil verjetno najbolj prepoznavni chef med Italijani Massimo Bottura, saj vodi s tremi Michelinovimi zvezdicami nagrajeno restavracijo Osterio Francescana v Modeni v Italiji, ki se je kar dvakrat znašla na vrhu 50 najboljših restavracij sveta. Oznaka, da je zvezdnik, nikakor ni pretirana, to je na svoje oči videla tudi Tina Lamovšek. Namreč, ko je Massimo Bottura končal pogovor na odru Weekend Food Festivala, se je chef komajda prerinil naprej, saj so se vsi želeli fotografirati z njim. A čeprav Massimo ni bil na voljo novinarjem za daljši pogovor, je Tini Lamovšek vseeno uspelo ujeti ga za nekaj kratkih minut.
Študenti, nastanjeni v študentskem domu Akademski kolegij, so znova prejeli obvestilo, da se bodo morali do začetka novega študijskega leta najverjetneje izseliti iz doma. Mestna občina Ljubljana, ki je lastnica objekta, ima namreč z zgradbo drugačne načrte. Z izselitvijo 190 študentov bi se tako dodatno poslabšala situacija študentskih nastanitev. Na območju Ljubljane bi za normalno bivanje vseh upravičenih do študentskega doma namreč že zdaj potrebovali 10 odstotkov postelj več. Medtem pa od Študentskih domov Ljubljana in ljubljanske mestne občina ni jasnih odgovorov na vprašanje, kako bo za študente poskrbljeno.
Študenti, nastanjeni v študentskem domu Akademski kolegij, so znova prejeli obvestilo, da se bodo morali do začetka novega študijskega leta najverjetneje izseliti iz doma. Mestna občina Ljubljana, ki je lastnica objekta, ima namreč z zgradbo drugačne načrte. Z izselitvijo 190 študentov bi se tako dodatno poslabšala situacija študentskih nastanitev. Na območju Ljubljane bi za normalno bivanje vseh upravičenih do študentskega doma namreč že zdaj potrebovali 10 odstotkov postelj več. Medtem pa od Študentskih domov Ljubljana in ljubljanske mestne občina ni jasnih odgovorov na vprašanje, kako bo za študente poskrbljeno.
Urgentna in gorska medicina sta tesno povezani, znanje in odzivni čas pa sta odločilna pri reševanju življenj. Helikopterska nujna medicinska pomoč še vedno nima namenskega helikopterja, ki bi reševal življenja. Zdaj to delo izmenjaje opravljata posadki policijskega in vojaškega helikopterja. Pomembno pa je tudi utečeno delo urgentnih ekip in HNMP. ki svoja znanja nenehno izpolnjujejo in nadgrajujejo.
Današnji Svetovni dan telekomunikacij in informacijske družbe praznujemo zato, da bi pripomogli k ozaveščanju pri uporabi interneta ter drugih informacijskih in komunikacijskih tehnologij za premostitev digitalnega razkoraka. V Sloveniji je bilo julija lani več kot petina vseh prebivalcev starih 65 let ali več. In prav ta del prebivalstva lahko postane žrtev t. i. digitalnega razkoraka, saj so številni nevešči uporabe interneta, veliko pa je tudi takšnih, ki se z njim še nikoli niso srečali.
Ob včerajšnjem mednarodnem dnevu družin vam v poslušanje ponujamo reprizo pogovora z redno profesorico dr. Darjo Zaviršek s Fakultete za socialno delo, vodjo mednarodnega študija socialnega dela v Berlinu in avtorice številnih znanstvenih besedil, ki je pred kratkim izdala tudi knjigo z naslovom Družinski priročnik, v kateri predstavlja tako zgodovino kot raznolikost družin danes ter razkrije marsikateri mit o družinah, ki še vedno kroji zmotna prepričanja ter predsodke v naši družbi. Profesorico dr. Darjo Zaviršek je pred mikrofon povabila Tita Mayer.
Dragocen stik z deželo in ljudmi, raznoliko biotsko raznovrstnost ob označenih poteh predstavlja Vodnik po Transverzali, ki je nedavno izšel v avtorstvu Jakoba in Aljaža Kenda. Vodnik, kot je zapisal Jakob J. Kenda, s katerim se je pogovarjala Magda Tušar, spodbuja oblike transverzalstva od krajših sprehodov in nekajdnevnih sprehodov do najbolj dragocenega: obhoda celotnega kroga na en mah.
Neveljaven email naslov