Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Od 4. septembra do 9. oktobra se je in se bo skupaj zvrstilo 3.500 različnih dogodkov, ki združujejo ustvarjalne moči blizu 900 prirediteljev po vsej državi. TVU 2020 izjemoma poteka jeseni in v prilagojenih okoliščinah. Covid-19 je namreč vplival tudi na praznik učenja. Dogodkov bo nekoliko manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta. Posebno pozornost si tudi letos zasluži štirinajsta izvedba Parade učenja. Ta manifestacija danes, 9. septembra, združuje prireditelje in vsebine na enem mestu. O konceptu Parade učenja Zvonka Pangerc Pahernik, vodja projekta Tedna vseživljenjskega učenja.
Ob Tednu vseživljenjskega učenja bo dogodkov letos manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta
Od 4. septembra do 9. oktobra se je in se bo skupaj zvrstilo 3.500 različnih dogodkov, ki združujejo ustvarjalne moči blizu 900 prirediteljev po vsej državi. TVU 2020 izjemoma poteka jeseni in v prilagojenih okoliščinah. Covid-19 je namreč vplival tudi na praznik učenja. Dogodkov bo nekoliko manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta.
Posebno pozornost si tudi letos zasluži štirinajsta izvedba Parade učenja. Ta manifestacija danes, 9. septembra, združuje prireditelje in vsebine na enem mestu. O konceptu Parade učenja Zvonka Pangerc Pahernik, vodja projekta Tedna vseživljenjskega učenja:
"Koncept parade učenja je bil, da bi na javnem mestu, kjer dosežemo tudi veliko več ljudi, uprizorili množični dogodek. Da je veliko nastopov na odru, veliko delavnic, stojnic in podobnega, kar ljudi privablja. Seveda pa letos vse skupaj deluje nekoliko drugače. Na vseh teh lokacijah doživljamo veliko veselja, veliko volje za druženje na nov način z vsemi varnostnimi ukrepi, a z nezmanjšanim sporočilom, da je učenje resnično naš spremljevalec na vseh življenjskih poteh."
Kljub temu, da zaradi epidemije novega koronavirusa del dogodkov poteka virtualno, je po besedah sogovornice trenutna družbena in zdravstvena kriza lahko tudi priložnost za vseživljenjsko učenje. Pa se pomena vseživljenjskega učenja dovolj zavedamo?
"Žal ne morem odgovoriti pritrdilno. Statistika sicer kaže, da je Slovenija sicer med uspešnejšimi državami v EU, a vendar je še marsikaj za postoriti. Ravno v tem pogledu, da bi ljudi navdušili, da bi jih spodbudili, da bi jim povedali, da ni ovir, da strah ni potreben. Da izobraževanje odraslih ni enako kot šolsko izobraževanje, kjer je bilo veliko treme, strahu in pedagoškega pristopa. Andragoški pristop, delo z odraslimi, je bistveno drugačno."
Je vseživljenjsko učenje zgolj odgovornost posameznika ali tudi podjetij? V kolikšni meri ta investirajo v svoje zaposlene? Zvonka Pangerc Pahernik:
"Vsekakor je ta odgovornost deljena. In v tem je marsikaj tudi zapisano v nacionalnem programu izobraževanja odraslih. Tam je zapisano, da so odgovorni vsaj trije: posameznik, država in zaposlovalci. Ti do neke mere vlagajo v izobraževanja zaposlenih. Toda doživljamo enako sliko kot tudi sicer. Tisti, ki že imajo doseženo relativno visoko izobrazbo, so deležni dodatnih usposabljanj. Zato je vloga države pomembna pri tistih, ki imajo nizko stopnjo izobrazbe. Da poskrbi za to, da zagotovi predvsem evropska sredstva in s pomočjo teh sredstev te zaposlene vpelje v proces svetovanja, kjer odkrijejo, kaj že znajo in kaj bi bilo zanje najbolje. In potem z roko v roki z zaposlovalcem poskrbijo za nadgradnjo teh kompetenc."
Naj vas tudi tale prispevek spodbudi, da v naslednjih petih tednih obiščete katero od prireditev v vašem okolju. Koledar prireditev najdete na spletni strani tvu25.acs.si ali pa, če v iskalnik vpišete Teden vseživljenjskega učenja.
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Od 4. septembra do 9. oktobra se je in se bo skupaj zvrstilo 3.500 različnih dogodkov, ki združujejo ustvarjalne moči blizu 900 prirediteljev po vsej državi. TVU 2020 izjemoma poteka jeseni in v prilagojenih okoliščinah. Covid-19 je namreč vplival tudi na praznik učenja. Dogodkov bo nekoliko manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta. Posebno pozornost si tudi letos zasluži štirinajsta izvedba Parade učenja. Ta manifestacija danes, 9. septembra, združuje prireditelje in vsebine na enem mestu. O konceptu Parade učenja Zvonka Pangerc Pahernik, vodja projekta Tedna vseživljenjskega učenja.
Ob Tednu vseživljenjskega učenja bo dogodkov letos manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta
Od 4. septembra do 9. oktobra se je in se bo skupaj zvrstilo 3.500 različnih dogodkov, ki združujejo ustvarjalne moči blizu 900 prirediteljev po vsej državi. TVU 2020 izjemoma poteka jeseni in v prilagojenih okoliščinah. Covid-19 je namreč vplival tudi na praznik učenja. Dogodkov bo nekoliko manj kot leta poprej, nekateri bodo potekali tudi prek spleta.
Posebno pozornost si tudi letos zasluži štirinajsta izvedba Parade učenja. Ta manifestacija danes, 9. septembra, združuje prireditelje in vsebine na enem mestu. O konceptu Parade učenja Zvonka Pangerc Pahernik, vodja projekta Tedna vseživljenjskega učenja:
"Koncept parade učenja je bil, da bi na javnem mestu, kjer dosežemo tudi veliko več ljudi, uprizorili množični dogodek. Da je veliko nastopov na odru, veliko delavnic, stojnic in podobnega, kar ljudi privablja. Seveda pa letos vse skupaj deluje nekoliko drugače. Na vseh teh lokacijah doživljamo veliko veselja, veliko volje za druženje na nov način z vsemi varnostnimi ukrepi, a z nezmanjšanim sporočilom, da je učenje resnično naš spremljevalec na vseh življenjskih poteh."
Kljub temu, da zaradi epidemije novega koronavirusa del dogodkov poteka virtualno, je po besedah sogovornice trenutna družbena in zdravstvena kriza lahko tudi priložnost za vseživljenjsko učenje. Pa se pomena vseživljenjskega učenja dovolj zavedamo?
"Žal ne morem odgovoriti pritrdilno. Statistika sicer kaže, da je Slovenija sicer med uspešnejšimi državami v EU, a vendar je še marsikaj za postoriti. Ravno v tem pogledu, da bi ljudi navdušili, da bi jih spodbudili, da bi jim povedali, da ni ovir, da strah ni potreben. Da izobraževanje odraslih ni enako kot šolsko izobraževanje, kjer je bilo veliko treme, strahu in pedagoškega pristopa. Andragoški pristop, delo z odraslimi, je bistveno drugačno."
Je vseživljenjsko učenje zgolj odgovornost posameznika ali tudi podjetij? V kolikšni meri ta investirajo v svoje zaposlene? Zvonka Pangerc Pahernik:
"Vsekakor je ta odgovornost deljena. In v tem je marsikaj tudi zapisano v nacionalnem programu izobraževanja odraslih. Tam je zapisano, da so odgovorni vsaj trije: posameznik, država in zaposlovalci. Ti do neke mere vlagajo v izobraževanja zaposlenih. Toda doživljamo enako sliko kot tudi sicer. Tisti, ki že imajo doseženo relativno visoko izobrazbo, so deležni dodatnih usposabljanj. Zato je vloga države pomembna pri tistih, ki imajo nizko stopnjo izobrazbe. Da poskrbi za to, da zagotovi predvsem evropska sredstva in s pomočjo teh sredstev te zaposlene vpelje v proces svetovanja, kjer odkrijejo, kaj že znajo in kaj bi bilo zanje najbolje. In potem z roko v roki z zaposlovalcem poskrbijo za nadgradnjo teh kompetenc."
Naj vas tudi tale prispevek spodbudi, da v naslednjih petih tednih obiščete katero od prireditev v vašem okolju. Koledar prireditev najdete na spletni strani tvu25.acs.si ali pa, če v iskalnik vpišete Teden vseživljenjskega učenja.
Junij je mesec, ko po celem svetu potekajo parade ponosa. Slednje bodo zaradi epidemije koronavirusa letos potekale drugače. V nekaterih mestih so jih odpovedali, spet v drugih jih bodo izvedli. Slovenska povorka je prestavljena na september, do konca junija pa bo v atriju Mestne hiše na ogled pregledna multimedijska razstava, ki obeležuje 20 let parade ponosa v Ljubljani.
Zaradi sicer že preklicane epidemije po pojavu novega korona virusa še vedno ostajajo zaprti številni maloobmejni prehodi s Hrvaško. To še posebej greni življenje domačinom, ki iz ene v drugo državo hodijo v službo, imajo na obeh straneh sorodnike ali celo otroke v vrtcih. Med najbolj prizadetimi je majhna in demografsko ogrožena občina Osilnica, kjer je stiskam ljudi prisluhnil Marko Škrlj.
Statistični izračun pokaže, da srčni infarkt doživi vsak dan skoraj 11 ljudi in tako je bilo tudi letos v času corona epidemije. Zaradi strahu pred okužbo in neprepoznavanja opozorilnih znakov marsikdo ni pravočasno poiskal zdravniške pomoči. Ena takšnih je tudi naša sogovornica. Ker je bila športnica, zdrava, stara le 42 let, niti pomislila ni, da bi lahko bilo z njenim srcem kaj narobe. Srčni infarkt je doživela praktično na vrhuncu epidemije.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Pogovarjali smo se z dvema zasebnima zdravnicama, ki sta na vrhuncu epidemije pri nas ponudili svojo pomoč »pro bono« svojim preobremenjenim kolegom tako v bolnišnici kot tudi v zdravstvenem domu. Svojo specialistično ginekološko ambulanto sta zaprli, tako kot se je zaprl večji del zdravstva in sledili sta pozivom – stopimo v krizi skupaj! Vendar kljub potrebam njune pomoči niso nikjer sprejeli. Obrnili sta se na desetine naslovov, klicali svoje kolege, se obrnili na ministrstvo, na zdravniško zbornico, na ZZZS, vse zaman. In kaj je bila ovira? Okorelost zdravstvenega sistema! Helena Lovinčič.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Do konca meseca je podaljšano subvencioniranje čakanja na delo na domu; poleg tega lahko delodajalci zaprosijo za subvencijo skrajšanega delovnega časa. A vsakič znova se najdejo delodajalci, ki izkoriščajo sistem.
Junij na Prvem ob nedeljah popoldne na radijske valove vrača narodno-zabavno glasbo in oživlja projekt "Koncert iz naših krajev". Smo pa malo predrugačili ime in sicer v "Poletni koncerti iz naših krajev". V nedeljskem jutru, pred prvo od štirih oddaj, glasbeni urednik Tomaž Guček in voditelj oddaj Milan Krapež razmišljata o pomembnosti ohranjanja tovrstne glasbene tradicije.
Kakšne so razvojne možnosti kulturno-kreativnega sektorja? Ta v Sloveniji zaposluje sedem odstotkov delavcev, ki ustvarjajo nadpovprečno bruto dodano vrednost. Kulturno-kreativni sektor je v letu 2017 ustvaril skoraj tri milijarde prihodkov od prodaje oziroma 2,7 odstotka prihodkov celotnega slovenskega gospodarstva, kar je več od kemične industrije. V kolikšni meri je epidemija sektor že prizadela in kolikšna bo po ocenah ekonomistov v prihodnjih mesecih brezposelnost njegovega najranljivejšega dela – samozaposlenih in prekarnih delavcev? To so bila vprašanja, o katerih so razmišljali v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani, kjer so predstavili prvo celovito statistično analizo kulturnega in kreativnega sektorja v Sloveniji ter raziskavo položaja delavcev v obdobju koronavirusne bolezni 19.
Ob današnjem svetovnem dnevu varstva okolja organizacija združenih narodov poziva k ohranjanju biodiverzitete. Slednje je tesno povezano z velikimi naravnimi katastrofami kot tudi z aktualno zdravstveno krizo zaradi pandemije koronavirusa, ki nas je opomnila, kako dragoceni so osnovni gradniki življenja: dostop do pitne vode in kvalitetne hrane, čist zrak, bogati in zdravi gozdovi, in kako pomembno je, da lahko naše ključne ekosisteme tudi zaščitimo pred uničujočimi posegi.
Projekti zbiranja starih hišnih imen že od leta 2009 potekajo na območju Gorenjske. Aktivnosti so delno financirane s strani Evropske unije preko programa LEADER in občin, cilj projekta, ki ga vodi Razvojna agencija Zgornje Gorenjske pa je izdelava čim bolj popolnega in strokovno utemeljenega nabora hišnih imen v izbranih naseljih vključenih občin .Do zdaj so v projektu raziskali že 350 naselij v 22 občinah in popisali več kot 11.500 imen . A projekt se , kljub temu, da je osnovna ciljna regija že raziskana , širi in trenutno že potekajo nove delavnice v nekaterih ob ljubljanskih občinah. Romana Erjavec.
Otroci se na nasilje odzivajo zelo različno. Mnogi so zelo prestrašeni, se zaprejo vase, umaknejo, pojasnjuje Katja Zabukovec Kerin iz Društva za nenasilno komunikacijo:
Zveza društev slepih in slabovidnih obeležuje v letošnjem letu 100 let organiziranega delovanja slepih in slabovidnih v Sloveniji. V tem tednu, ki je že tradicionalno posvečen slepim in slabovidnim, so v Zvezi pripravili različne dejavnosti, da bi videče ozaveščali o potrebah in prilagoditvah slepih in slabovidnih ljudi in o njihovih težavah, s katerimi se srečujejo v vsakodnevnih situacijah. Prispevek Petre Medved.
Zaprte meje med državami so onemogočile družinske, gospodarske, politične, kulturne in druge stike. Ne preseneča, da so k njihovem odpiranju najglasneje pozivali prav Slovenci, ki živijo v sosednjih državah in imajo tesne čezmejne vezi. Predsednik društva koroških slovenskih pravnikov Rudi Vouk je Avstriji očital protekcionistično in protievropsko politiko. Zaprta meja pa bi, po njegovem, kršila tudi ustavno pravico slovenske narodne skupnosti. In kako komentira odprtje meje?
Za razliko od Benetk Firence ne živijo samo od turizma, toda škodo minulih mesecev kljub temu računajo v milijardah. Mesto ob Arnu lahko v teh dneh ponudi gostom ravno pravšnjo obljudenost – v tamkajšnjih muzejih pa nobene gneče. Niti v Uffizih, ki so jih odprli danes, na prvi dan sprostitve gibanja med italijanskimi deželami. Deželno mejo je prestopil tudi naš dopisnik Janko Petrovec.
Sogovorniki s treh kraških turističnih destinacij, ki so se nujnosti povezovanja turističnih ponudnikov začeli zavedati že pred časom in se pred štirimi leti povezali v »Trio kraških znamenitosti«: Janko Boštjančič, direktor Parka vojaške zgodovine, Borut Kokalj iz Parka Škocjanske jame in direktor Holdinga Kobilarna Lipica Matej Oset.
V Mladinsko klimatskem zdravilišču Rakitna imajo čredo štirih konj, s katerimi izvajajo pedagoške aktivnosti s konji, psihoterapijo in terapijo osebnostne rasti za otroke in mladostnike. Potek programa nam je opisala terapevtka Petra Markič:
V slovenskem hotelu, študentskem domu in kulturnem centru Korotan na Dunaju so za turiste uredili sobo lipicancev. Gre za širši projekt promocije slovenskega turizma v Avstriji, soba pa opominja tudi na skupno dediščino obeh držav.
Nastanek lipicanske pasme je tesno povezan s klasično dresuro. To je umetnost šolanja konj, ki razvija konjev naravni potencial in spodbuja harmoničen partnerski odnos med jahačem in konjem. Začetki klasične dresure konj segajo v antično Grčijo, ponoven vzpon je doživela v renesansi. Razvoj klasičnega dresurnega jahanja, kot ga v Evropi poznamo danes, pa je povezan z ustanovitvijo Španske jahalne šole na Dunaju leta 1565. »Španska« se imenuje zato, ker so v njej najprej uporabljali španske konje. Kmalu so jih zamenjali lipicanci iz Lipice, ki so se izkazali kot izjemno nadarjeni za visoko šolo klasičnega dresurnega jahanja. Obiskali smo trening v Kobilarni Lipici, kjer sta nam šolanje konj in jahačev predstavila glavni trener Ladislav Fabris in vodja vožnje vpreg Mitja Mahorčič.
Neveljaven email naslov