Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na kranjski osnovni šoli Staneta Žagarja so uredili zeleno streho, za katero bodo skrbeli sedmošolci. Učenci in učitelji so dobili dve učilnici na prostem, kar je v teh koronskih časih še posebej dragoceno. Te dni bodo z zelenjem zasadili 250 kvadratnih metrov veliko površino. Nastaja pravi vrt v malem. Dišavnice, trajnice, zelišča, maline, robide, tudi trta in medovite rastline. Učenci bodo ohranjali mini zelene površine, spoznavali rastline in skrbeli zanje. Teh bo še več spomladi, ko bodo zasadili tudi uporabne rastline.
Pilotni projekt nova priložnost vračanja k naravi za osnovnošolce
Na kranjski osnovni šoli Staneta Žagarja so uredili zeleno streho, za katero bodo skrbeli sedmošolci. Učenci in učitelji so dobili dve učilnici na prostem, kar je v teh koronskih časih še posebej dragoceno. Te dni bodo z zelenjem zasadili 250 kvadratnih metrov veliko površino. Nastaja pravi vrt v malem. Dišavnice, trajnice, zelišča, maline, robide, tudi trta in medovite rastline. Učenci bodo ohranjali mini zelene površine, spoznavali rastline in skrbeli zanje. Teh bo še več spomladi, ko bodo zasadili tudi uporabne rastline. "Zelena streha je zame nekaj novega, pouk med rastlinami bo zanimiv," se veseli sedmošolec Benjamin.
Neprofitni Studio prostoRož je z natečajem za izbor ozelenitve strehe javnega objekta med šestnajstimi prijavljenimi izbral kranjsko mestno občino, kjer so si ogledali 12 objektov in jih umestili v katalog. Ozelenitev strehe Staneta Žagarja je prvi cilj "zelenih" prizadevanj .
Na območju mestne občine Kranj so zabeležili tisoč 280 stavb, na katerih bi lahko uredili zeleno streho. Občina tudi z ozelenitvami streh nadaljuje z zeleno politiko in s trajnostnim razvojem.
"Pričakujem, da bi vsako leto na osnovnih šolah, kjer je zanimanje veliko, uredili vsaj eno zeleno streho. Lani so v Kranju uredili dva nova drevoreda. Prihodnje leto, v času predsedovanja Slovenije EU, načrtujemo nov drevored, ki naj bi ga med Kokrico in Brdom posadili predsedniki vlad evropskih držav." (župan Matjaž Rakovec)
"Odgovornost za zeleno streho prevzemajo sedmošolci, ki bodo na svežem zraku skrbniki zelišč in drugih vrtnin. V nadaljevanju pa bodo odgovornost, znanja in veščine prenašali na ostale učence. Dve pridobljeni učilnici so ob hudi prostorski stiski na naši osnovni šoli velika pridobitev," je povedala ravnateljica OŠ Staneta Žagarja v Kranju, Fani Bevk.
Arhitektka Alenka Korenjak iz neprofitnega studia prostoRož, ki je pobudnik pilotnega projekta, izpostavlja okoljske in psihološke prednosti zelenih streh.
"Največja prednost zelenih streh je zadrževanje vode, saj takšna streha lahko zadrži 80 odstotkov padavin in tako skrbi, da med nalivi kanalizacijsko omrežje ni preobremenjeno. S tem projektom razbijamo neutemeljene predsodke, da so zelene strehe nepotreben strošek, ki škoduje strehi in povečuje vlago. Zanimanje za ozelenitev streh se povečuje. Tri občine v Sloveniji imajo v svojih občinskih prostorskih načrtih že zapisano, da morajo biti vse ravne strehe z več kot 400 kvadratnih metrov površine, ozelenjene."
Pilotno ozelenitev strehe na osnovni šoli Staneta Žagarja, vredno 70 tisoč evrov, je neprofitni studio prostoRož uresničil s sofinanciranjem Eko sklada in s sredstvi sklada za podnebne spremembe okoljskega ministrstva.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Na kranjski osnovni šoli Staneta Žagarja so uredili zeleno streho, za katero bodo skrbeli sedmošolci. Učenci in učitelji so dobili dve učilnici na prostem, kar je v teh koronskih časih še posebej dragoceno. Te dni bodo z zelenjem zasadili 250 kvadratnih metrov veliko površino. Nastaja pravi vrt v malem. Dišavnice, trajnice, zelišča, maline, robide, tudi trta in medovite rastline. Učenci bodo ohranjali mini zelene površine, spoznavali rastline in skrbeli zanje. Teh bo še več spomladi, ko bodo zasadili tudi uporabne rastline.
Pilotni projekt nova priložnost vračanja k naravi za osnovnošolce
Na kranjski osnovni šoli Staneta Žagarja so uredili zeleno streho, za katero bodo skrbeli sedmošolci. Učenci in učitelji so dobili dve učilnici na prostem, kar je v teh koronskih časih še posebej dragoceno. Te dni bodo z zelenjem zasadili 250 kvadratnih metrov veliko površino. Nastaja pravi vrt v malem. Dišavnice, trajnice, zelišča, maline, robide, tudi trta in medovite rastline. Učenci bodo ohranjali mini zelene površine, spoznavali rastline in skrbeli zanje. Teh bo še več spomladi, ko bodo zasadili tudi uporabne rastline. "Zelena streha je zame nekaj novega, pouk med rastlinami bo zanimiv," se veseli sedmošolec Benjamin.
Neprofitni Studio prostoRož je z natečajem za izbor ozelenitve strehe javnega objekta med šestnajstimi prijavljenimi izbral kranjsko mestno občino, kjer so si ogledali 12 objektov in jih umestili v katalog. Ozelenitev strehe Staneta Žagarja je prvi cilj "zelenih" prizadevanj .
Na območju mestne občine Kranj so zabeležili tisoč 280 stavb, na katerih bi lahko uredili zeleno streho. Občina tudi z ozelenitvami streh nadaljuje z zeleno politiko in s trajnostnim razvojem.
"Pričakujem, da bi vsako leto na osnovnih šolah, kjer je zanimanje veliko, uredili vsaj eno zeleno streho. Lani so v Kranju uredili dva nova drevoreda. Prihodnje leto, v času predsedovanja Slovenije EU, načrtujemo nov drevored, ki naj bi ga med Kokrico in Brdom posadili predsedniki vlad evropskih držav." (župan Matjaž Rakovec)
"Odgovornost za zeleno streho prevzemajo sedmošolci, ki bodo na svežem zraku skrbniki zelišč in drugih vrtnin. V nadaljevanju pa bodo odgovornost, znanja in veščine prenašali na ostale učence. Dve pridobljeni učilnici so ob hudi prostorski stiski na naši osnovni šoli velika pridobitev," je povedala ravnateljica OŠ Staneta Žagarja v Kranju, Fani Bevk.
Arhitektka Alenka Korenjak iz neprofitnega studia prostoRož, ki je pobudnik pilotnega projekta, izpostavlja okoljske in psihološke prednosti zelenih streh.
"Največja prednost zelenih streh je zadrževanje vode, saj takšna streha lahko zadrži 80 odstotkov padavin in tako skrbi, da med nalivi kanalizacijsko omrežje ni preobremenjeno. S tem projektom razbijamo neutemeljene predsodke, da so zelene strehe nepotreben strošek, ki škoduje strehi in povečuje vlago. Zanimanje za ozelenitev streh se povečuje. Tri občine v Sloveniji imajo v svojih občinskih prostorskih načrtih že zapisano, da morajo biti vse ravne strehe z več kot 400 kvadratnih metrov površine, ozelenjene."
Pilotno ozelenitev strehe na osnovni šoli Staneta Žagarja, vredno 70 tisoč evrov, je neprofitni studio prostoRož uresničil s sofinanciranjem Eko sklada in s sredstvi sklada za podnebne spremembe okoljskega ministrstva.
Pri izrednih ukrepih obstaja zmeraj nevarnost, da obtičijo v podzavesti – ne le državljanov, pač pa predvsem oblastnikov. Aleš Kocjan
"Starši si morajo vzeti čas in pojasniti otrokom, da tudi oni prispevajo k zmanjšanju širjenja korona virusa," pojasnjuje razvojna psihologinja dr. Ljubica Marjanovič Umek. Z njo se je pogovarjala Jana Bajželj
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Stiska, anksioznost, nevednost, kaj storiti… ta občutja nas lahko spremljajo v tem času, ko se ne samo v Sloveniji, ampak po celem svetu spopadamo z novim koronavirusom. V takih časih je pomembno ohraniti mirno kri, zaupati strokovnjakom, se ravnati samozaščitniško, pravi psiholog Marko Polič, upokojeni zaslužni profesor na ljubljanski filozofski fakulteti. Ne smemo pa pozabiti tudi na tiste, ki so bili izolirani, in se vzdržati stigmatiziranja in šikaniranja okuženih ter njihovih najbližjih. Z Markom Poličem se je - tudi o meji med previdnostjo in pretiravanjem - pogovarjala Tina Lamovšek.
Radi rečemo, da je zgodovina učiteljica življenja. Zato je v določenih situacijah koristno, da se ozremo k podobnim situacijam v preteklosti in iz njih potegnemo nauk ali rešitev. Andreja Čokl je poklicala redno profesorico dr. Zvonko Zupanič Slavec, predstojnico Inštituta za zgodovino medicine Medicinske fakultete Univerze v Ljubljani, ki dobro pozna epidemije, ki so že prizadele človeštvo, in pozorno spremlja tudi dogajanje, povezano s širjenjem koronavirusa. Podpira vse vladne ukrepe in ljudem polaga na srce, naj jih upoštevajo.
Za preprečevanje širjenje virusa Covid-19 ravnamo odgovorno, pogosto si umivamo roke, kašljamo v rokav, se ne družimo v večjih skupinah in seveda zbiramo vse najnovejše informacije. To seveda počnemo tudi prek spleta, kar so začeli izkoriščati že kibernetski prevaranti, opozarjajo na nacionalnem odzivnem centru za kibernetsko varnost. Pozorna naj bodo tudi podjetja, ki so zaposlene prosila, naj delajo od doma. Kaj se dogaja in kako ukrepati, je Urški Henigman razložil Tadej Hren s Si-Certa.
Tokrat smo se v četrtkovem jutru odpravili v Šaleško dolino, od koder pridobimo skoraj tretjino vse električne energije. Že desetletja tam deluje Termoelekrarna Šoštanj, kjer zato kurijo premog iz velenjskega premogovnika, po novem pa bi tam sežigali tudi odpadke, čemur pa domačini nasprotujejo. A zahteve prebivalcev s tega območja, ki želijo živeti v lepšem okolju, niso povsem nove, že pred desetletji se je namreč ravno v Velenju zgodila prva ekološka revolucija, verjetno edina večja revolucija na območju takratne Jugoslavije. O tem se je Mojca Delač pogovarjala z dopisnico Metko Pirc.
Biotehnologinja Petra Sušjan, kemičarka Špela Trafela in fizičarka Lara Ulčakar so letošnje štipendistke programa Za ženske v znanosti, ki ga organizirata L’Oreal Adria in Slovenska nacionalna komisija za Unesco. Na ta način podpirajo in spodbujajo mlade vrhunske znanstvenice na začetku kariere z enkratnimi štipendijami v višini 5000 evrov. Tovrstna podpora je pomembna, saj v raziskovalni dejavnosti v Evropski uniji dela le tretjina žensk, najslabše so zastopane v zasebnem sektorju ter više, ko pogledamo po hierarhični lestvici. V Sloveniji je doktorandk polovica, na vodstvenih položajih je žensk le še 17 odstotkov.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Družbi domov Centra šolskih in obšolskih dejavnosti, ki ga morda najbolj poznamo po šolah v naravi, se je pridružil nov dom na Prvinah nad Zagorjem ob Savi v Zasavju. Tako je otrokom, od tistih najmlajših vrtčevski naprej, pa tudi društvom in družinam ter posameznikom sedaj na voljo 25 domov po vsej Sloveniji. V domu na Prvinah nad Zagorjem ob Savi v teh dneh šolo v naravi preživlja prva skupina osnovnošolcev. Obiskala jih je Karmen Štrancar Rajevec
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Naš dopisnik Janko Petrovec iz Rima v pogovoru z Dragom Balažičem o aktualnih razmerah in karanteni zaradi koronavirusa v Italiji.
Varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija Ilinka Todorovski je včeraj predstavila poročilo o odzivih uporabnikov javnega servisa, s katerimi se je ukvarjala v minulem letu. Po letu 2018, ki je bilo rekordno, je na njen nasolov lani prišlo drugo največje število mnenj, vprašanj, pripomb, predlogov, pritožb in pohval odkar obstaja institut varuha. Varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev je most med javnostjo in javno radiotelevizijo. Odgovarja na vprašanja, pripombe, pritožbe in predloge, pojasnjuje, posreduje, piše mnenja in priporočila, sproža notranje razprave in presoja ali programski ustvarjalci spoštujejo poklicna merila in standarde. Letno poročilo je obsežen dokument, z vrsto statističnih podatkov o odzivih pa tudi mnogimi zanimivimi in koristnimi vsebinskimi zapisi, povzetki, sklepi, priporočili, itn.
Po seji strokovnega sveta za konkurenčnost je gospodarski minister Zdravko Počivalšek predstavil vrsto ukrepov za pomoč gospodarstvu, ki ga je ali pa ga še bo prizadel koronavirus.
Evropsko sodišče za človekove pravice bo jutri izreklo sodbo v primeru pritožbe dveh romskih družin, ki Sloveniji očitata kršitev konvencije o človekovih pravicah, ker nimata dostopa do pitne vode. Slovenijo lahko – podobno kot v primeru izbrisanih – doleti visoka denarna kazen. Romski družini iz Goriče vasi v Ribnici in iz Dobruške vasi v občini Škocjan očitata Sloveniji kršenje treh členov konvencije o človekovih pravicah: prepoved ponižujočega ravnanja, spoštovanje družinskega in zasebnega življenja ter prepoved diskriminacije, saj v nelegalnih romskih naseljih nimata dostopa do pitne vode. Državo na problem opozarjamo že vrsto let, bivanjske razmere tam niso vredne človeka, pravi Blaž Kovač iz Amnesty International Slovenija, ki pomaga Romom v postopku pred Evropskim sodiščem za človekove pravice
Uroš Lipušek spremlja aktualno stanje na Kitajskem, od koder se je po svetu razširil novi korona virus.
Slovensko-avstrijska pisateljica in intelektualka Alma Karlin se je pred stotimi leti podala na svojo pot okrog sveta. Njene izkušnje in razmišljanja o svetu so se prelili v pesmi, ki so dolgo ostajale skrite pred očmi javnosti, pred kratkim pa so po zaslugi Jerneje Jezernik in Nike Solce ter v prevodu Boštjana Dvořaka zaživele v slovenskem jeziku. Izšle so tudi na albumu »Ko duše pokličem«, v malce drugačni zasedbi pa smo jih ujeli na koncertu, 27. februarja, v Centru slovanskih kultur v Ljubljani. Nastopili so pevka Nika Solce, ki je zaigrala tudi na ukulele in kitaro, pridružili so se ji violinist in harmonikar Stefan Steiner, flavtistka in spremljevalna vokalistka Katja Mlinar, harmonikar Matija Solce in kontrabasist Klemen Krajc.
Danes obeležujemo svetovni dan varčevanja z energijo. Za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov je večja energijska učinkovitost še bolj pomembna kot nove tehnologije, pravi klimatologinja Lučka Kajfež Bogataj, ki opozarja, da smo ljudje sicer pripravljeni varčevati, a imamo v povprečju premalo znanja o tem, katere aktivnosti porabijo največ energije
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov