Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Trajnost je smer, v katero si Slovenija že leta prizadeva, da bi šla. Njen trud in delo pa opazijo tudi v tujini. Mednarodna organizacija Green Destinations je tako letos med 100 najbolj trajnostne destinacije na svetu uvrstila tudi 9 slovenskih: Bled, Brda, Dolina Soče, Kočevsko, Ljubljano, Logarsko dolino-Solčavsko, Miren, Kras, Podčetrtek in Rogaško Slatino. Gre tudi za destinacije, ki so nosilke zlatega znaka Slovenia Green v okviru Zelene sheme slovenskega turizma. A komu so sploh namenjene uvrstitve na takšnih seznamih, kot je 100 najbolj trajnostnih destinacij na svetu? Zgolj destinacijam kot priznanju za dobro delo ali morda tudi turistom v »oporo«, kam iti? Tina Lamovšek se je pogovarjala z Emilom Juvanom s katedre za trajnostni razvoj destinacij fakultete za turistične študije – Turistica.
Foto: BoBo
Med 100 najbolj trajnostnimi destinacijami na svetu devet slovenskih
Trajnost je smer, v katero si Slovenija že leta prizadeva, da bi šla. Njen trud in delo pa opazijo tudi v tujini. Mednarodna organizacija Green Destinations je tako letos med 100 najbolj trajnostne destinacije na svetu uvrstila tudi 9 slovenskih: Bled, Brda, Dolina Soče, Kočevsko, Ljubljano, Logarsko dolino-Solčavsko, Miren, Kras, Podčetrtek in Rogaško Slatino. Gre tudi za destinacije, ki so nosilke zlatega znaka Slovenia Green v okviru Zelene sheme slovenskega turizma.
Z uspehom so na Slovenski turistični organizaciji zelo zadovoljni. Tamkajšnja vodja sektorja Raziskave, razvoj, inovacije in evropski projekti v Slovenski turistični organizaciji Barbara Zmrzlikar : "Nagrade so prejele destinacije iz 36 držav sveta. Več kot Slovenija sta prejeli zgolj Portugalska in Nizozemska, in sicer vsaka po enajst."
Zmrzlikarjeva nadaljuje, da je STO za svoja prizadevanja na področju trajnostnega turizma in razvoja zelene sheme že marca prejela nagrado 2020 Sustainable Top 100 destination Award v kategoriji Best of Europe - skupaj z akreditiranim partnerjem Zelene sheme slovenskega turizma, to je Tovarna trajnostnega turizma Goodplace - za številne dobre primere destinacijskih praks.
Ne gre pa spregledati, da je bilo lani na lestvici 100 najbolj trajnostnih destinacij na svetu kar 31 slovenskih. Gre tu morda za nazadovanje? Razlika v številu destinacij je posledica zaostritve pogojev. »In to načrtno. Sistem je bil, da lahko kandidirajo samo tiste destinacije, ki so vključene v Zeleno shemo slovenskega turizma in imajo bodisi znak Slovenia Gold ali Slovenia Silver ter vsaj en certificirani nastanitveni objekt.« Ta kriterij je prinesel 50% skupne ocene, na drugo polovico ocene pa je vplival opis dobre prakse, ki ga je posamezna destinacija predstavila.
A komu so uvrstitve na takšnih in drugačnih lestvicah, kot je prej omenjena, namenjene? Destinacijam kot priznanje za dobro delo ali turistom v oporo, kam se odpraviti? Obema, pravi Emil Juvan s katedre za trajnostni razvoj destinacij fakultete za turistične študije – Turistica na primorski univerzi. »Vendar bi izpostavil, da ne pri enih ne pri drugih – vsaj zaenkrat kažejo to naši podatki – ni ekološki odtis turizma tisto glavno vodilo. Destinacije in turistični ponudniki se odločajo za sledenje takim nazivom, zato da se naučijo, kako lahko zmanjšajo svoje stroške poslovanja. Turisti pa tovrstne znake ocenjujejo in upoštevajo pri načrtovanji svojih destinacij z vidika, da je takšna destinacija bolj čista, zelena, ima bolj pestro floro in favno, vsak ve, da to predstavlja najbolj atraktivne atribute načrtovanja počitnic.«
»Mislim, da bo covid-turizem lahko bolj trajnosten pri družbenih in ekoloških vidikih že zaradi tega, ker bo manj množic – to se že kaže, manj bo potnikov, destinacije in ponudniki bodo lahko oblikovali bolj trajnostna doživetja, ker ne bo potrebno tolikšnega uvoza, toliko drugih surovin. Na ta način bomo lahko lažje zagotavljali neko samozadostnost.« Emil Juvan.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Trajnost je smer, v katero si Slovenija že leta prizadeva, da bi šla. Njen trud in delo pa opazijo tudi v tujini. Mednarodna organizacija Green Destinations je tako letos med 100 najbolj trajnostne destinacije na svetu uvrstila tudi 9 slovenskih: Bled, Brda, Dolina Soče, Kočevsko, Ljubljano, Logarsko dolino-Solčavsko, Miren, Kras, Podčetrtek in Rogaško Slatino. Gre tudi za destinacije, ki so nosilke zlatega znaka Slovenia Green v okviru Zelene sheme slovenskega turizma. A komu so sploh namenjene uvrstitve na takšnih seznamih, kot je 100 najbolj trajnostnih destinacij na svetu? Zgolj destinacijam kot priznanju za dobro delo ali morda tudi turistom v »oporo«, kam iti? Tina Lamovšek se je pogovarjala z Emilom Juvanom s katedre za trajnostni razvoj destinacij fakultete za turistične študije – Turistica.
Foto: BoBo
Med 100 najbolj trajnostnimi destinacijami na svetu devet slovenskih
Trajnost je smer, v katero si Slovenija že leta prizadeva, da bi šla. Njen trud in delo pa opazijo tudi v tujini. Mednarodna organizacija Green Destinations je tako letos med 100 najbolj trajnostne destinacije na svetu uvrstila tudi 9 slovenskih: Bled, Brda, Dolina Soče, Kočevsko, Ljubljano, Logarsko dolino-Solčavsko, Miren, Kras, Podčetrtek in Rogaško Slatino. Gre tudi za destinacije, ki so nosilke zlatega znaka Slovenia Green v okviru Zelene sheme slovenskega turizma.
Z uspehom so na Slovenski turistični organizaciji zelo zadovoljni. Tamkajšnja vodja sektorja Raziskave, razvoj, inovacije in evropski projekti v Slovenski turistični organizaciji Barbara Zmrzlikar : "Nagrade so prejele destinacije iz 36 držav sveta. Več kot Slovenija sta prejeli zgolj Portugalska in Nizozemska, in sicer vsaka po enajst."
Zmrzlikarjeva nadaljuje, da je STO za svoja prizadevanja na področju trajnostnega turizma in razvoja zelene sheme že marca prejela nagrado 2020 Sustainable Top 100 destination Award v kategoriji Best of Europe - skupaj z akreditiranim partnerjem Zelene sheme slovenskega turizma, to je Tovarna trajnostnega turizma Goodplace - za številne dobre primere destinacijskih praks.
Ne gre pa spregledati, da je bilo lani na lestvici 100 najbolj trajnostnih destinacij na svetu kar 31 slovenskih. Gre tu morda za nazadovanje? Razlika v številu destinacij je posledica zaostritve pogojev. »In to načrtno. Sistem je bil, da lahko kandidirajo samo tiste destinacije, ki so vključene v Zeleno shemo slovenskega turizma in imajo bodisi znak Slovenia Gold ali Slovenia Silver ter vsaj en certificirani nastanitveni objekt.« Ta kriterij je prinesel 50% skupne ocene, na drugo polovico ocene pa je vplival opis dobre prakse, ki ga je posamezna destinacija predstavila.
A komu so uvrstitve na takšnih in drugačnih lestvicah, kot je prej omenjena, namenjene? Destinacijam kot priznanje za dobro delo ali turistom v oporo, kam se odpraviti? Obema, pravi Emil Juvan s katedre za trajnostni razvoj destinacij fakultete za turistične študije – Turistica na primorski univerzi. »Vendar bi izpostavil, da ne pri enih ne pri drugih – vsaj zaenkrat kažejo to naši podatki – ni ekološki odtis turizma tisto glavno vodilo. Destinacije in turistični ponudniki se odločajo za sledenje takim nazivom, zato da se naučijo, kako lahko zmanjšajo svoje stroške poslovanja. Turisti pa tovrstne znake ocenjujejo in upoštevajo pri načrtovanji svojih destinacij z vidika, da je takšna destinacija bolj čista, zelena, ima bolj pestro floro in favno, vsak ve, da to predstavlja najbolj atraktivne atribute načrtovanja počitnic.«
»Mislim, da bo covid-turizem lahko bolj trajnosten pri družbenih in ekoloških vidikih že zaradi tega, ker bo manj množic – to se že kaže, manj bo potnikov, destinacije in ponudniki bodo lahko oblikovali bolj trajnostna doživetja, ker ne bo potrebno tolikšnega uvoza, toliko drugih surovin. Na ta način bomo lahko lažje zagotavljali neko samozadostnost.« Emil Juvan.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Neveljaven email naslov