Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Skoraj vsak dan smo priča spremembam, teh je veliko in spremembe na ljudi delujejo zelo stresno. Prihodnost je negotova, ni predvidljivosti, ni stabilnosti, občutek varnosti se hitreje poruši. V drugem valu epidemije se več ljudi sooča z občutki tesnobe, strahu in negotovosti. Večje težave imajo osebe iz ranljivih skupin. Prispevek Urške Valjavec.
Večje težave imajo ljudje iz ranljivih skupin. Med koronakrizo so se psihološke stiske povečale
Skoraj vsak dan smo priče spremembam, teh je veliko in spremembe na ljudi delujejo zelo stresno. Prihodnost je negotova … ni predvidljivosti, ni stabilnosti, občutek varnosti se hitreje poruši. V prvem valu epidemije so ljudje razlikovali štiri vrste skrbi – skrb, povezana z boleznijo, prihodnostjo, z vladnimi ukrepi in skrb, povezana s kakovostjo življenja, razlaga namestnica vodje Centra za raziskovanje samomora Vita Poštuvan, kjer poteka študija.
"Spomladi se je zdelo, da gre za nekaj kratkega, nekaj, kar bo minilo do poletja, zdaj pa imamo pred sabo zimo, ki ljudi ne navdaja z upanjem. Opažamo, da so ljudje v večji stiki."
Strokovna vodja telefona Samarijan Tatjana Vertačnik ugotavlja, da jih kliče več ljudi, ki imajo težave z zaposlitvijo, delom ter težave s financami. Meni, da so težave bistveno večje kot kažejo številke do zdaj sprejetih klicev. V tem hipu se vsi trudijo "vzdržati" in "preživeti".
"Ko se bodo izredne razmere umirile, se bomo lahko zares spoprijeli s posledicami. Posledice bomo občutili pozneje, dlje, kot traja kriza, večje bodo in globlje bodo zarezale."
Samomori in poskusi samomorov
Podatki glede števila samomorov, ki so jih posredovali na policiji, kažejo, da so letošnje številke primerljive s številkami v zadnjih dveh letih. Med junijem in oktobrom lani je samomor storilo 153 ljudi, v letošnjem letu 111. Ocena strokovnih delavcev je, da najhujše šele prihaja. Tudi pretekle študije nakazujejo na poslabšanje stanje. Namestnica vodje Centra za raziskovanje samomora Vita Poštuvan pravi, da so raziskovalci v državah, v katerih je bila razglašena epidemija covida-19, zaznali 30-odstotni porast samomorov ljudi, starejših od 65 let. Vzrok pa osamitev. Skrbijo tudi študije o povezavi med nezaposlenostjo in samomorilnim vedenjem. Hude stiske doživljajo tudi otroci. Mladostniki med 13. in 15. letom starosti, ki pokličejo na TOM telefon, so pred koronakrizo opozarjali na težave z vrstniki, šolo, ljubezenskimi odnosi. Toda v letošnjem letu so v ospredje prišle teme, povezane z družinskimi odnosi in duševnim zdravjem. Po analizi klicev v oktobru so ugotovili, da so prevladovale teme, povezane z odnosi s starši, depresivna stanja, osamljenost, misli na samomor, samopoškodovanje. Vodja TOM telefona Tjaša Bertoncelj opozarja na prekinitev dejavnosti v mrežah za duševno zdravje.
"Otroci, ki so imeli termine, so jim bili odpovedani, pa tudi čakalne dobe za prvo obravnavo so precej dolge. Žal imamo pri nas na TOM telefonu občutek, da so otroci in mladostniki tisti, ki jih bo koronakriza najbolj prizadela."
Kako lahko pomagamo?
Predsednica Združenja za preprečevanje samomora Anka Zavasnik meni, da bi si morali pomagati, stati drug ob drugem in se privaditi na spremenjene razmere.
"Neke tolažbe, saj bo čez mesec že bolje ali pa bo bolje za božične praznike, verjetno ne bodo najboljše, saj bomo takrat še bolj razočarani, če bodo takrat še vedno omejitve."
Prvi, na katerega se zaradi poslabšanega duševnega zdravja obrnete, naj bo vaš osebni zdravnik, ta vam bo povedal, kje vse lahko poiščete pomoč. Tu so še številni telefoni za pomoč ljudem v stiski. Zdaj deluje tudi telefon za Psihološko podporo ob epidemiji covida. Na brezplačni telefonski številki 080 51 00 strokovno pomoč ponujajo izkušeni psihologi, psihoterapevti in drugi strokovnjaki s področja duševnega zdravja. Tu je še zaupni telefon Samarijan – brezplačni 24-urni telefon za klic v duševni stiski. Telefon pa 116 123. Mladi lahko pokličejo na TOM telefon vsak dan, tudi ob nedeljah in praznikih, med 12. in 20. uro na brezplačno številko 116 111 ali pišejo na tom@zpms.si.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Skoraj vsak dan smo priča spremembam, teh je veliko in spremembe na ljudi delujejo zelo stresno. Prihodnost je negotova, ni predvidljivosti, ni stabilnosti, občutek varnosti se hitreje poruši. V drugem valu epidemije se več ljudi sooča z občutki tesnobe, strahu in negotovosti. Večje težave imajo osebe iz ranljivih skupin. Prispevek Urške Valjavec.
Večje težave imajo ljudje iz ranljivih skupin. Med koronakrizo so se psihološke stiske povečale
Skoraj vsak dan smo priče spremembam, teh je veliko in spremembe na ljudi delujejo zelo stresno. Prihodnost je negotova … ni predvidljivosti, ni stabilnosti, občutek varnosti se hitreje poruši. V prvem valu epidemije so ljudje razlikovali štiri vrste skrbi – skrb, povezana z boleznijo, prihodnostjo, z vladnimi ukrepi in skrb, povezana s kakovostjo življenja, razlaga namestnica vodje Centra za raziskovanje samomora Vita Poštuvan, kjer poteka študija.
"Spomladi se je zdelo, da gre za nekaj kratkega, nekaj, kar bo minilo do poletja, zdaj pa imamo pred sabo zimo, ki ljudi ne navdaja z upanjem. Opažamo, da so ljudje v večji stiki."
Strokovna vodja telefona Samarijan Tatjana Vertačnik ugotavlja, da jih kliče več ljudi, ki imajo težave z zaposlitvijo, delom ter težave s financami. Meni, da so težave bistveno večje kot kažejo številke do zdaj sprejetih klicev. V tem hipu se vsi trudijo "vzdržati" in "preživeti".
"Ko se bodo izredne razmere umirile, se bomo lahko zares spoprijeli s posledicami. Posledice bomo občutili pozneje, dlje, kot traja kriza, večje bodo in globlje bodo zarezale."
Samomori in poskusi samomorov
Podatki glede števila samomorov, ki so jih posredovali na policiji, kažejo, da so letošnje številke primerljive s številkami v zadnjih dveh letih. Med junijem in oktobrom lani je samomor storilo 153 ljudi, v letošnjem letu 111. Ocena strokovnih delavcev je, da najhujše šele prihaja. Tudi pretekle študije nakazujejo na poslabšanje stanje. Namestnica vodje Centra za raziskovanje samomora Vita Poštuvan pravi, da so raziskovalci v državah, v katerih je bila razglašena epidemija covida-19, zaznali 30-odstotni porast samomorov ljudi, starejših od 65 let. Vzrok pa osamitev. Skrbijo tudi študije o povezavi med nezaposlenostjo in samomorilnim vedenjem. Hude stiske doživljajo tudi otroci. Mladostniki med 13. in 15. letom starosti, ki pokličejo na TOM telefon, so pred koronakrizo opozarjali na težave z vrstniki, šolo, ljubezenskimi odnosi. Toda v letošnjem letu so v ospredje prišle teme, povezane z družinskimi odnosi in duševnim zdravjem. Po analizi klicev v oktobru so ugotovili, da so prevladovale teme, povezane z odnosi s starši, depresivna stanja, osamljenost, misli na samomor, samopoškodovanje. Vodja TOM telefona Tjaša Bertoncelj opozarja na prekinitev dejavnosti v mrežah za duševno zdravje.
"Otroci, ki so imeli termine, so jim bili odpovedani, pa tudi čakalne dobe za prvo obravnavo so precej dolge. Žal imamo pri nas na TOM telefonu občutek, da so otroci in mladostniki tisti, ki jih bo koronakriza najbolj prizadela."
Kako lahko pomagamo?
Predsednica Združenja za preprečevanje samomora Anka Zavasnik meni, da bi si morali pomagati, stati drug ob drugem in se privaditi na spremenjene razmere.
"Neke tolažbe, saj bo čez mesec že bolje ali pa bo bolje za božične praznike, verjetno ne bodo najboljše, saj bomo takrat še bolj razočarani, če bodo takrat še vedno omejitve."
Prvi, na katerega se zaradi poslabšanega duševnega zdravja obrnete, naj bo vaš osebni zdravnik, ta vam bo povedal, kje vse lahko poiščete pomoč. Tu so še številni telefoni za pomoč ljudem v stiski. Zdaj deluje tudi telefon za Psihološko podporo ob epidemiji covida. Na brezplačni telefonski številki 080 51 00 strokovno pomoč ponujajo izkušeni psihologi, psihoterapevti in drugi strokovnjaki s področja duševnega zdravja. Tu je še zaupni telefon Samarijan – brezplačni 24-urni telefon za klic v duševni stiski. Telefon pa 116 123. Mladi lahko pokličejo na TOM telefon vsak dan, tudi ob nedeljah in praznikih, med 12. in 20. uro na brezplačno številko 116 111 ali pišejo na tom@zpms.si.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Neveljaven email naslov