Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Po nekaterih ocenah v drugem valu epidemije od doma dela le okoli 30% zaposlenih, spomladi naj bi od doma delalo okoli 70% delojemalcev. Delo od doma resda občutno zmanjša tveganje za okužbo z novim kornavirusom – toda tudi pri delu od doma so se pokazale določene pomanjkljivosti.
Neopredeljen prosti čas, stalna razpoložljivost, moteči elementi domačega okolja, uporaba lastnih sredstev za službo, socialna distanciranost, prezentizem so slabe strani dela od doma.
Nova, resda »domača« pisarna, vodja in neprijetni sodelavci daleč stran in le nekaj trenutkov do službe – tako privlačno in vabljivo v začetku deluje delo od doma. Toda – po več tednih dela od doma se pokažejo pomanjkljivosti – neopredeljen delovni čas, stalna razpoložljivost, moteči elementi domačega okolja, uporaba lastnih sredstev za službene namene, socialna distanciranost. Povečala so se psihosocialna tveganja – torej stres, izgorelost, prezentizem – o tem pojavu govorimo ko delavec, kljub temu da je bolan, dela. Predstavnik ministrstva za delo Nikolaj Petrišič:
"Če smo malo nahodni, sedaj nikakor ne bi šli v službo; sedaj pa bomo kljub temu, da smo bolni delali in opravljali delo na domu."
Nove tehnologije na eni strani omogočajo hitrejše in enostavnejše opravljanje delovnih nalog, na drugi strani pa smo zaradi njih nenehno vpeti v delo opozori profesorica in raziskovalka Aleksandra Kanjuo Mrčela
Raziskovalci govorijo o epidemiji nadurnega dela, o kulturi popolne dostopnosti, o spletnem suženjstvu, o tem da se spreminjamo v hibridno biološka tehnološka bitja.
Med največje izzive sodi nenehna dosegljivost – zato bi bila pravica do odklopa nujna. Po definiciji Eurofonda gre za pravico delavca, da po delu izklopi tehnološke naprave, brez posledic, če ne odgovarja delodajalcu. Na ravni Unije pravica še ni vpeljana, so jo pa sprejele štiri države EU.
Se je pa delo od doma izkazalo kot najbolj uspešen ukrep v boju zoper širjenje virusa. Delo namreč najbolj prispeva k povprečnemu številu kontaktov na prebivalca na dan. Poleg tega se je v trenutni krizi pokazala priložnost, da vplivamo na vzorce dnevne mobilnosti, pravi Matej Ogrin, geograf z ljubljanske Filozofske fakultete:
"Avtocestna infrastruktura taka, kot je, je pač dejstvo in zelo težko upravljamo prometne tokove v tranzitu, težko odločamo o tem, kdaj in kako se bodo narodi okoli nas v destinacije preko slovenskega ozemlja peljali na morje ali kako bodo prometni tovorni tokovi potekali čez Slovenijo. Inštrumenti prometne politike, ki so v naših rokah, pa je vpliv na dnevno mobilnost vseh nas. V šolo, na delovna mesta. In tu lahko naredimo veliko v kratkem času."
Podatki, ki jih zbirajo na direkciji za infrastrukturo, sicer kažejo, da se je v času epidemije prometna obremenitev izredno zmanjšala. Če si ogledamo vpadnice okoli Ljubljane, je bilo zadnji teden oktobra v primerjavi s prvim tednom tega meseca za trideset do štirideset odstotkov manj prometa, vsaj del tega tudi na račun dela od doma. Na nekaterih merilnih mestih je očitna razlika tudi med prvim mesecem septembra in prvim mesecem oktobra, ko še ni bilo vseh ostalih omejitev gibanja in so bile šole odprte. Zdaj imamo priložnost, da začnemo reševati še drugo težavo, namreč zmanjševanje izpustov toplogrednih plinov, ki so v prometu le med letoma 2005 in 2018 so narasli za tretjino. Slovenija ima glede tega tudi vse strožje mednarodne obveze.
4426 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Po nekaterih ocenah v drugem valu epidemije od doma dela le okoli 30% zaposlenih, spomladi naj bi od doma delalo okoli 70% delojemalcev. Delo od doma resda občutno zmanjša tveganje za okužbo z novim kornavirusom – toda tudi pri delu od doma so se pokazale določene pomanjkljivosti.
Neopredeljen prosti čas, stalna razpoložljivost, moteči elementi domačega okolja, uporaba lastnih sredstev za službo, socialna distanciranost, prezentizem so slabe strani dela od doma.
Nova, resda »domača« pisarna, vodja in neprijetni sodelavci daleč stran in le nekaj trenutkov do službe – tako privlačno in vabljivo v začetku deluje delo od doma. Toda – po več tednih dela od doma se pokažejo pomanjkljivosti – neopredeljen delovni čas, stalna razpoložljivost, moteči elementi domačega okolja, uporaba lastnih sredstev za službene namene, socialna distanciranost. Povečala so se psihosocialna tveganja – torej stres, izgorelost, prezentizem – o tem pojavu govorimo ko delavec, kljub temu da je bolan, dela. Predstavnik ministrstva za delo Nikolaj Petrišič:
"Če smo malo nahodni, sedaj nikakor ne bi šli v službo; sedaj pa bomo kljub temu, da smo bolni delali in opravljali delo na domu."
Nove tehnologije na eni strani omogočajo hitrejše in enostavnejše opravljanje delovnih nalog, na drugi strani pa smo zaradi njih nenehno vpeti v delo opozori profesorica in raziskovalka Aleksandra Kanjuo Mrčela
Raziskovalci govorijo o epidemiji nadurnega dela, o kulturi popolne dostopnosti, o spletnem suženjstvu, o tem da se spreminjamo v hibridno biološka tehnološka bitja.
Med največje izzive sodi nenehna dosegljivost – zato bi bila pravica do odklopa nujna. Po definiciji Eurofonda gre za pravico delavca, da po delu izklopi tehnološke naprave, brez posledic, če ne odgovarja delodajalcu. Na ravni Unije pravica še ni vpeljana, so jo pa sprejele štiri države EU.
Se je pa delo od doma izkazalo kot najbolj uspešen ukrep v boju zoper širjenje virusa. Delo namreč najbolj prispeva k povprečnemu številu kontaktov na prebivalca na dan. Poleg tega se je v trenutni krizi pokazala priložnost, da vplivamo na vzorce dnevne mobilnosti, pravi Matej Ogrin, geograf z ljubljanske Filozofske fakultete:
"Avtocestna infrastruktura taka, kot je, je pač dejstvo in zelo težko upravljamo prometne tokove v tranzitu, težko odločamo o tem, kdaj in kako se bodo narodi okoli nas v destinacije preko slovenskega ozemlja peljali na morje ali kako bodo prometni tovorni tokovi potekali čez Slovenijo. Inštrumenti prometne politike, ki so v naših rokah, pa je vpliv na dnevno mobilnost vseh nas. V šolo, na delovna mesta. In tu lahko naredimo veliko v kratkem času."
Podatki, ki jih zbirajo na direkciji za infrastrukturo, sicer kažejo, da se je v času epidemije prometna obremenitev izredno zmanjšala. Če si ogledamo vpadnice okoli Ljubljane, je bilo zadnji teden oktobra v primerjavi s prvim tednom tega meseca za trideset do štirideset odstotkov manj prometa, vsaj del tega tudi na račun dela od doma. Na nekaterih merilnih mestih je očitna razlika tudi med prvim mesecem septembra in prvim mesecem oktobra, ko še ni bilo vseh ostalih omejitev gibanja in so bile šole odprte. Zdaj imamo priložnost, da začnemo reševati še drugo težavo, namreč zmanjševanje izpustov toplogrednih plinov, ki so v prometu le med letoma 2005 in 2018 so narasli za tretjino. Slovenija ima glede tega tudi vse strožje mednarodne obveze.
Konec aprila so pri Javnem štipendijskem in razvojnem skladu pripravili predavanje nemškega psihiatra in raziskovalca možganov dr. Manfreda Spitzerja, avtorja knjige Digitalna demenca, o digitalni odvisnosti in njenem vplivu na delovno uspešnost. V tri in pol urnem predavanju, smo slišali zelo kritičen pogled na uporabo digitalnih tehnologij predvsem pri otrocih, ki ga je avtor podkrepil z najnovejšimi znanstvenimi raziskavami. Kratek pregled najbolj zanimivih ugotovitev je pripravila Cirila Štuber.
“Povej mi, koliko zaslužiš, in povem ti, kaj delaš”. Generacija X vidi v delu smisel, generacija Y išče smisel v delu. Številni zaradi preživetja delajo pri dveh delodajalcih in v oblikah dela, ki ne zagotavljajo socialno-pravne varnosti. Zaradi nestandardnih oblik dela in digitalizacije so delavci pogosto postali volkovi, sindikalizem pa njihov plen. Je delo vrednota samo takrat, ko nam je všeč in prinaša socialni status? Ta in druga razmišljanja ljudi različnih poklicev o delu odstiramo v praznični oddaji ob 17-ih.
“Povej mi, koliko zaslužiš, in povem ti, kaj delaš”. Generacija X vidi v delu smisel, generacija Y išče smisel v delu. Številni zaradi preživetja delajo pri dveh delodajalcih in v oblikah dela, ki ne zagotavljajo socialno-pravne varnosti. Zaradi nestandardnih oblik dela in digitalizacije so delavci pogosto postali volkovi, sindikalizem pa njihov plen. Je delo vrednota samo takrat, ko nam je všeč in prinaša socialni status? Ta in druga razmišljanja ljudi različnih poklicev o delu odstiramo v praznični oddaji ob 17-ih.
Jasna Likar Jelinčič je v svet organizacije porok prišla pred približno šestimi leti, ko je prevzela podjetje Pravljični trenutek. Njena naloga je, v grobem, da nase prevzame vso odgovornost in nervozo mladoporočencev.
V duhu minulega praznika, dneva upora proti okupatorju, se lahko spominjamo tudi upora Slovencev ponemčevanju slovenskih gora ob koncu 19. in začetku 20. stoletja. Leta 1893 so Slovenci ravno zaradi vse bolj agresivnega vpliva nemškega DÖAV oziroma Deutscher und Österreichischer Alpenvereina na poimenovanje poti, gora in koč, ki so bile prvenstveno namenjene nemškim 'turistom', kakor so takrat poimenovali gornike, sklenili ustanoviti SPD - Slovensko planinsko društvo. In tu se zgodba, o kateri smo se pogovarjali s članom uredniškega odbora Planinskega vestnika in avtorjem članka 'Vzpon in propad Kranjske sekcije DÖAV, Dušanom Škodičem, šele začne.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred nami je kadrovsko prepišno obdobje. Najprej zato, ker imajo ob siceršnjem pomanjkanju kadrov zaposleni večjo pogajalsko moč in hitreje zapustijo starega delodajalca ter odidejo k novemu. Drugič pa zato, ker se nam obeta sestava nove, drugačne vlade, z njo pa na vodstvene položaje v državnih službah in državnih podjetjih prihajajo novi kadri. Ena najbolj spoštovanih kadrovnic pri nas je Milena Pervanje, ki se je z iskanjem primernih kandidatov za različne položaje ukvarjala zadnjih 25 let, zdaj je izdala tudi priročnik z naslovom Skrita moč – šest stebrov uspešnega kadrovanja.
Za nami sta dve leti pandemije, dve leti negotovosti in nenehnih sprememb, prilagajanja, novega načina življenja in seveda tudi drugačne rabe tehnologije. Strokovnjakinje in strokovnjaki so veliko opozarjali o čustvenih in duševnih stiskah otrok in mladih v tem času. Kakšne so posledice pandemije in zaprtja, ko gre za prekomerno rabo digitalnih tehnologij? Kaj bi morali narediti za »sanacijo« povzročene škode? Ali lahko tehnologija ne le krši, temveč tudi omogoča spoštovanje pravic otrok v digitalnem okolju? Urška Henigman je na pogovor o tem pred mikrofon povabila Roka Gumzeja s Centra pomoči pri prekomerni rabi interneta Logout.
Projekt 1000 ur zunaj je zasnovala magistrica gozdarstva in ljubiteljica narave Lucija Odar. Drevo s 1000 lističi v krošnji spodbuja k preživljanju prostega časa v naravi. Za vsako uro, ki jo preživimo zunaj, pobarvamo en listič. Cilj je, da je krošnja drevesa pobarvana v enem letu.
Janko Prunk je bil eden prvih slovenskih zgodovinarjev, ki so se po drugi svetovni vojni začeli ukvarjati s katoliško politiko na Slovenskem. Svojo vlogo v zgodovinopisju je dokončno napovedal z doktorsko disertacijo o krščanskih socialistih med obema vojnama. Ta je pred 45 leti izšla v knjigi Pot krščanskih socialistov v Osvobodilno fronto slovenskega naroda. To je bil čas, ko smo si tudi Slovenci z uporom proti okupatorju pridobili ugled v mednarodni skupnosti, hkrati pa spoznali tisto, kar je Edvard Kocbek septembra 1945 strnil v zapis, da je slovenski narod v osvobodilnem boju spoznal tri nasprotnike: okupatorja, klerikalizem in ekskluzivnost kompartije …. Dr. Janko Prunk je nedavno svojemu raziskovalnemu delu dodal še literarni prvenec – roman Iskanje pristana, v katerem se prav tako srečuje s tematiko druge svetovne vojne na Slovenskem. Pred mikrofon ga je povabil Stane Kocutar.
Strah je ena izmed vse bolj poudarjenih čustvenih resničnosti današnjega časa in se kaže v različnih oblikah ter občutno vpliva na naše doživljanje, vedenje ter zaznavo smisla. Pogovor s predsednikom Slovenskega društva za logoterapijo Logos mag. Martinom Liscem,
Ljubljančanka Nada Tarman, ki je 2. aprila dopolnila 100 let, se je rodila na Ohridu, kjer je njen oče služboval kot puškarski mojster. Njeno življenje je v največjem delu povezano z Ljubljano, kjer se je že na začetku okupacije vključila v odporniško gibanje. Sredi meseca aprila 1945 so dekleta iz partizanskih vrst pozvali na avdicijo, ki jo je pripravil Radio Osvobodilne fronte (ROF). Nadin govor je bil odlično ocenjen. Prve dni po osvoboditvi je delovala v Ljubljani, nato pa je s tedanjim upravnikom Radia Ljubljana Antejem Novakom odšla v Celovec ter od tam v Maribor, kjer je za nekaj mesecev prevzela vodenje novoustanovljenega Radia Maribor. Na tisti čas Nado Tarman še danes spominja nekaj dobro ohranjenih fotografij, med njimi tista s podobo lepe 23 - letne črnolaske v britanski vojaški bluzi in križcem, ki jo je neznani fotograf posnel v radijskem studiu na Koroški cesti 19 v Mariboru.
Krajinska parka Strunjan in Debeli rtič skupaj z gostinci in prebivalci zmanjšujeta morske odpadke. Največ je še vedno plastičnih. Na prvem mestu so cigaretni ogorki, ki jim sledi plastika za enkratno uporabo. Zanimivo pri tem je, da je vzdolž obale več odpadkov pozimi, kot poleti ugotavljajo v Krajinskem parku Strunjan, kjer so dopoldan predstavili akcijski načrt za zmanjševanje odpadkov in izzive, ki jih prinaša uvajanje alternativnih kozarcev in drugega pribora. Poroča Lea Širok.
Problematika pomanjkanja kadra se med drugim kaže v premajhnem številu diplomantov za IKT poklice in premajhnem številu vpisnih mest na univerzitetne programe za digitalne poklice, kar je tudi posledica neobveznega predmeta Računalništva in informatike v osnovnih in srednjih šolah.
Na državnozborskih volitvah so volivke in volivci v prvi vrsti izrazili nezaupnico vladi Janeza Janše z največjo vladno strank SDS na čelu. To potrjuje izjemno visoka volilna udeležba in taktično glasovanje, zaradi katerega je Gibanje Svoboda, novinka na političnem prizorišču pod vodstvom Roberta Goloba, zmagala z naskokom, žrtve množičnega zavračanja poražene SDS pa so tudi stranke opozicijske alternative KUL.
Volitve so budno spremljali tudi umetnice in umetniki in ostali kulturni ustvarjalci. Ni skrivnost, da z ministrovanjem Vaska Simonitija, kljub rekordnemu proračunu za kulturo, niso bili zadovoljni. Največ prahu je dvigovalo razdeljevanje sredstev na javnih razpisih, kadrovanje in pogosto, tako kulturniki, zaničljiv odnos do resorja. Miha Žorž je o obetih in pričakovanjih za prihodnje povprašal nekaj ustvarjalk in ustvarjalcev s področja neodvisne umetniške scene.
Kdo bo v vladi in kdaj bomo vlado dobili, pa tudi, kaj bodo njene prve naloge?
Izjemoma v živo na Prvem. Aleš Kocjan in Tanja Starič komentirata rezultate parlamentarnih volitev. Vsake volitve so novo presenečenje, tokrat pa smo zabeležili tudi zelo visoko volilno udeležbo. Kar je dobro za demokracijo, pa je zoprno za majhne stranke. Za vstop v Državni zbor morajo namreč zbrati bistveno več glasov.
Včerajšnje parlamentarne volitve je zaznamovala zmaga nove stranke Gibanje Svoboda, v Cvetličarni, kjer so praznovali svojo zmago, je bilo bučno. Slovenska demokratska stranka volitev ni komentirala iz svojega sedeža, v štabu NSi-ja pa so povedali, da je tretje mesto za njihovo stranko dober rezultat. Tudi v Levici so si zagotovili mesto v parlamentu, vzdušje pa je bilo v štabu vseskozi napeto.
Parlamentarne volitve 2022. Izjave iz štabov strank in iz medijskega središča Državne volilne komisije
Neveljaven email naslov