Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gregor in Anita Kofler svoj odnos do narave, gibanja, občudovanja lepega in odkrivanja novega prepletata z delovnimi navadami in družinskimi vrednotami, ki so pomemben del vzgoje treh sinov. Enajstletni Tomaž, devetletni Miha in štiriletni Rožle usmerjanje v različne, tudi njihovi starosti prilagojene športne dejavnosti jemljejo kot izziv. Pred božičem jih je obiskala Aljana Jocif.
Zaupanje mora biti, drugače ne gre
Gregor in Anita Kofler svoj odnos do narave, gibanja, občudovanja lepega in odkrivanja novega prepletata z delovnimi navadami in družinskimi vrednotami, ki so pomemben del vzgoje treh sinov. Enajstletni Tomaž, devetletni Miha in štiriletni Rožle usmerjanje v različne, tudi njihovi starosti prilagojene športne dejavnosti jemljejo kot izziv.
"Nekaj moramo početi. Če se da, to počnemo skupaj," pove oče Gregor, sam tudi profesionalni gorski vodnik, ki izkušnje prenaša na svoje otroke.
Udejstvovanje v športu, za zdaj rekreativnem, neprisiljeno oblikuje tudi značajske poteze, pomembne za življenje.
Starejša sinova se podajata v svet prostega plezanja, ob vodenju in usmerjanju staršev že premagujeta bolj zahtevne poti, ukvarjata se tudi s turnim smučanjem. Ferato Grančišče vidijo skozi okno, plezajo na Dovjem, na Urbasovi skali.
Nedavno so bili skupaj na Dovški babi. Ob vprašanju, kako zahtevno je s smučmi pozimi priti na vrh, se najstarejši Tomaž zasmeji in hitro odgovori:
"Moraš iti gor, sicer se ne moreš peljat dol. Pri turnem smučanju je vztrajnost za osvojitev vrha zelo pomembna. Lepo je, ko gremo na vrh zgodaj zjutraj, takrat je sneg za smučanje najboljši."
Devetletni Miha trenira hokej na Jesenicah, a zdaj zaradi omejitev treningov ni, zato trenerjeva navodila dobivajo na daljavo. Rad ima vse zimske športe, tudi tek na smučeh. Ponosno pa izbere svoj največji poletni dosežek.
"Najtežja je bila pa Škrlatica, veliko smo hodili, smo morali v enem dnevu gor in dol."
Domača opravila si razdelijo, tudi deske za nadstrešek so barvali skupaj. Barva je bila tudi drugod, ne le na deskah, nagajivo prizna Miha.
"S Tomažem imava list, na katerega vsak teden napiševa, kaj morava narediti. Igrače pa pospravljamo vsi trije. Igračo, s katero se igraš, tudi pospraviš."
Rožle, ki ima, kot pravi mama Anita, v starejših bratih najboljša učitelja, jima sledi z otroško radovednostjo, občudovanjem, včasih pa ju tudi ovije okoli prsta. Rožle je pravi otroški mojster za ustvarjanje prazničnih venčkov, tokratnega je ustvaril iz slanega testa, mandarin in storžkov, nabranih v gozdičku. Sicer pa se v dneh, ko ne hodi v vrtec, rad pohvali.
"Tudi jaz sem imel dve videokonferenci z vrtcem. Smo si lahko pomahali."
Mama Anita Kofler, tudi sama prekaljena rekreativna športnica, ve, da se lahko zgodi tudi kaj nepredvidljivega, a je najpomembneje to, da otrokom zaupaš.
"Zaupanje mora biti, drugače ne gre. Ob letošnji epidemiji in šolanju na daljavo tudi vrtca ni in smo še več skupaj. Sva pa z Gregorjem, oba sva samostojna podjetnika, svoje obveznosti prestavila pozno v noč. Smo prilagodljivi, hitro sprejmemo drugačne odločitve. Imamo pa veliko srečo, ker smo na vasi, tako rekoč v naravi, in je kombinacija obveznosti in prostega časa lažje izvedljiva."
4430 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Gregor in Anita Kofler svoj odnos do narave, gibanja, občudovanja lepega in odkrivanja novega prepletata z delovnimi navadami in družinskimi vrednotami, ki so pomemben del vzgoje treh sinov. Enajstletni Tomaž, devetletni Miha in štiriletni Rožle usmerjanje v različne, tudi njihovi starosti prilagojene športne dejavnosti jemljejo kot izziv. Pred božičem jih je obiskala Aljana Jocif.
Zaupanje mora biti, drugače ne gre
Gregor in Anita Kofler svoj odnos do narave, gibanja, občudovanja lepega in odkrivanja novega prepletata z delovnimi navadami in družinskimi vrednotami, ki so pomemben del vzgoje treh sinov. Enajstletni Tomaž, devetletni Miha in štiriletni Rožle usmerjanje v različne, tudi njihovi starosti prilagojene športne dejavnosti jemljejo kot izziv.
"Nekaj moramo početi. Če se da, to počnemo skupaj," pove oče Gregor, sam tudi profesionalni gorski vodnik, ki izkušnje prenaša na svoje otroke.
Udejstvovanje v športu, za zdaj rekreativnem, neprisiljeno oblikuje tudi značajske poteze, pomembne za življenje.
Starejša sinova se podajata v svet prostega plezanja, ob vodenju in usmerjanju staršev že premagujeta bolj zahtevne poti, ukvarjata se tudi s turnim smučanjem. Ferato Grančišče vidijo skozi okno, plezajo na Dovjem, na Urbasovi skali.
Nedavno so bili skupaj na Dovški babi. Ob vprašanju, kako zahtevno je s smučmi pozimi priti na vrh, se najstarejši Tomaž zasmeji in hitro odgovori:
"Moraš iti gor, sicer se ne moreš peljat dol. Pri turnem smučanju je vztrajnost za osvojitev vrha zelo pomembna. Lepo je, ko gremo na vrh zgodaj zjutraj, takrat je sneg za smučanje najboljši."
Devetletni Miha trenira hokej na Jesenicah, a zdaj zaradi omejitev treningov ni, zato trenerjeva navodila dobivajo na daljavo. Rad ima vse zimske športe, tudi tek na smučeh. Ponosno pa izbere svoj največji poletni dosežek.
"Najtežja je bila pa Škrlatica, veliko smo hodili, smo morali v enem dnevu gor in dol."
Domača opravila si razdelijo, tudi deske za nadstrešek so barvali skupaj. Barva je bila tudi drugod, ne le na deskah, nagajivo prizna Miha.
"S Tomažem imava list, na katerega vsak teden napiševa, kaj morava narediti. Igrače pa pospravljamo vsi trije. Igračo, s katero se igraš, tudi pospraviš."
Rožle, ki ima, kot pravi mama Anita, v starejših bratih najboljša učitelja, jima sledi z otroško radovednostjo, občudovanjem, včasih pa ju tudi ovije okoli prsta. Rožle je pravi otroški mojster za ustvarjanje prazničnih venčkov, tokratnega je ustvaril iz slanega testa, mandarin in storžkov, nabranih v gozdičku. Sicer pa se v dneh, ko ne hodi v vrtec, rad pohvali.
"Tudi jaz sem imel dve videokonferenci z vrtcem. Smo si lahko pomahali."
Mama Anita Kofler, tudi sama prekaljena rekreativna športnica, ve, da se lahko zgodi tudi kaj nepredvidljivega, a je najpomembneje to, da otrokom zaupaš.
"Zaupanje mora biti, drugače ne gre. Ob letošnji epidemiji in šolanju na daljavo tudi vrtca ni in smo še več skupaj. Sva pa z Gregorjem, oba sva samostojna podjetnika, svoje obveznosti prestavila pozno v noč. Smo prilagodljivi, hitro sprejmemo drugačne odločitve. Imamo pa veliko srečo, ker smo na vasi, tako rekoč v naravi, in je kombinacija obveznosti in prostega časa lažje izvedljiva."
Junij je mesec, ko po celem svetu potekajo parade ponosa. Slednje bodo zaradi epidemije koronavirusa letos potekale drugače. V nekaterih mestih so jih odpovedali, spet v drugih jih bodo izvedli. Slovenska povorka je prestavljena na september, do konca junija pa bo v atriju Mestne hiše na ogled pregledna multimedijska razstava, ki obeležuje 20 let parade ponosa v Ljubljani.
Zaradi sicer že preklicane epidemije po pojavu novega korona virusa še vedno ostajajo zaprti številni maloobmejni prehodi s Hrvaško. To še posebej greni življenje domačinom, ki iz ene v drugo državo hodijo v službo, imajo na obeh straneh sorodnike ali celo otroke v vrtcih. Med najbolj prizadetimi je majhna in demografsko ogrožena občina Osilnica, kjer je stiskam ljudi prisluhnil Marko Škrlj.
Statistični izračun pokaže, da srčni infarkt doživi vsak dan skoraj 11 ljudi in tako je bilo tudi letos v času corona epidemije. Zaradi strahu pred okužbo in neprepoznavanja opozorilnih znakov marsikdo ni pravočasno poiskal zdravniške pomoči. Ena takšnih je tudi naša sogovornica. Ker je bila športnica, zdrava, stara le 42 let, niti pomislila ni, da bi lahko bilo z njenim srcem kaj narobe. Srčni infarkt je doživela praktično na vrhuncu epidemije.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Pogovarjali smo se z dvema zasebnima zdravnicama, ki sta na vrhuncu epidemije pri nas ponudili svojo pomoč »pro bono« svojim preobremenjenim kolegom tako v bolnišnici kot tudi v zdravstvenem domu. Svojo specialistično ginekološko ambulanto sta zaprli, tako kot se je zaprl večji del zdravstva in sledili sta pozivom – stopimo v krizi skupaj! Vendar kljub potrebam njune pomoči niso nikjer sprejeli. Obrnili sta se na desetine naslovov, klicali svoje kolege, se obrnili na ministrstvo, na zdravniško zbornico, na ZZZS, vse zaman. In kaj je bila ovira? Okorelost zdravstvenega sistema! Helena Lovinčič.
Pogovor z direktorjem Radia Slovenija Mirkom Štularjem: "Podatki jasno kažejo, da je javni radio zaupanja vreden medij!"
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Do konca meseca je podaljšano subvencioniranje čakanja na delo na domu; poleg tega lahko delodajalci zaprosijo za subvencijo skrajšanega delovnega časa. A vsakič znova se najdejo delodajalci, ki izkoriščajo sistem.
Junij na Prvem ob nedeljah popoldne na radijske valove vrača narodno-zabavno glasbo in oživlja projekt "Koncert iz naših krajev". Smo pa malo predrugačili ime in sicer v "Poletni koncerti iz naših krajev". V nedeljskem jutru, pred prvo od štirih oddaj, glasbeni urednik Tomaž Guček in voditelj oddaj Milan Krapež razmišljata o pomembnosti ohranjanja tovrstne glasbene tradicije.
Kakšne so razvojne možnosti kulturno-kreativnega sektorja? Ta v Sloveniji zaposluje sedem odstotkov delavcev, ki ustvarjajo nadpovprečno bruto dodano vrednost. Kulturno-kreativni sektor je v letu 2017 ustvaril skoraj tri milijarde prihodkov od prodaje oziroma 2,7 odstotka prihodkov celotnega slovenskega gospodarstva, kar je več od kemične industrije. V kolikšni meri je epidemija sektor že prizadela in kolikšna bo po ocenah ekonomistov v prihodnjih mesecih brezposelnost njegovega najranljivejšega dela – samozaposlenih in prekarnih delavcev? To so bila vprašanja, o katerih so razmišljali v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani, kjer so predstavili prvo celovito statistično analizo kulturnega in kreativnega sektorja v Sloveniji ter raziskavo položaja delavcev v obdobju koronavirusne bolezni 19.
Ob današnjem svetovnem dnevu varstva okolja organizacija združenih narodov poziva k ohranjanju biodiverzitete. Slednje je tesno povezano z velikimi naravnimi katastrofami kot tudi z aktualno zdravstveno krizo zaradi pandemije koronavirusa, ki nas je opomnila, kako dragoceni so osnovni gradniki življenja: dostop do pitne vode in kvalitetne hrane, čist zrak, bogati in zdravi gozdovi, in kako pomembno je, da lahko naše ključne ekosisteme tudi zaščitimo pred uničujočimi posegi.
Projekti zbiranja starih hišnih imen že od leta 2009 potekajo na območju Gorenjske. Aktivnosti so delno financirane s strani Evropske unije preko programa LEADER in občin, cilj projekta, ki ga vodi Razvojna agencija Zgornje Gorenjske pa je izdelava čim bolj popolnega in strokovno utemeljenega nabora hišnih imen v izbranih naseljih vključenih občin .Do zdaj so v projektu raziskali že 350 naselij v 22 občinah in popisali več kot 11.500 imen . A projekt se , kljub temu, da je osnovna ciljna regija že raziskana , širi in trenutno že potekajo nove delavnice v nekaterih ob ljubljanskih občinah. Romana Erjavec.
Otroci se na nasilje odzivajo zelo različno. Mnogi so zelo prestrašeni, se zaprejo vase, umaknejo, pojasnjuje Katja Zabukovec Kerin iz Društva za nenasilno komunikacijo:
Zveza društev slepih in slabovidnih obeležuje v letošnjem letu 100 let organiziranega delovanja slepih in slabovidnih v Sloveniji. V tem tednu, ki je že tradicionalno posvečen slepim in slabovidnim, so v Zvezi pripravili različne dejavnosti, da bi videče ozaveščali o potrebah in prilagoditvah slepih in slabovidnih ljudi in o njihovih težavah, s katerimi se srečujejo v vsakodnevnih situacijah. Prispevek Petre Medved.
Zaprte meje med državami so onemogočile družinske, gospodarske, politične, kulturne in druge stike. Ne preseneča, da so k njihovem odpiranju najglasneje pozivali prav Slovenci, ki živijo v sosednjih državah in imajo tesne čezmejne vezi. Predsednik društva koroških slovenskih pravnikov Rudi Vouk je Avstriji očital protekcionistično in protievropsko politiko. Zaprta meja pa bi, po njegovem, kršila tudi ustavno pravico slovenske narodne skupnosti. In kako komentira odprtje meje?
Za razliko od Benetk Firence ne živijo samo od turizma, toda škodo minulih mesecev kljub temu računajo v milijardah. Mesto ob Arnu lahko v teh dneh ponudi gostom ravno pravšnjo obljudenost – v tamkajšnjih muzejih pa nobene gneče. Niti v Uffizih, ki so jih odprli danes, na prvi dan sprostitve gibanja med italijanskimi deželami. Deželno mejo je prestopil tudi naš dopisnik Janko Petrovec.
Sogovorniki s treh kraških turističnih destinacij, ki so se nujnosti povezovanja turističnih ponudnikov začeli zavedati že pred časom in se pred štirimi leti povezali v »Trio kraških znamenitosti«: Janko Boštjančič, direktor Parka vojaške zgodovine, Borut Kokalj iz Parka Škocjanske jame in direktor Holdinga Kobilarna Lipica Matej Oset.
V Mladinsko klimatskem zdravilišču Rakitna imajo čredo štirih konj, s katerimi izvajajo pedagoške aktivnosti s konji, psihoterapijo in terapijo osebnostne rasti za otroke in mladostnike. Potek programa nam je opisala terapevtka Petra Markič:
V slovenskem hotelu, študentskem domu in kulturnem centru Korotan na Dunaju so za turiste uredili sobo lipicancev. Gre za širši projekt promocije slovenskega turizma v Avstriji, soba pa opominja tudi na skupno dediščino obeh držav.
Nastanek lipicanske pasme je tesno povezan s klasično dresuro. To je umetnost šolanja konj, ki razvija konjev naravni potencial in spodbuja harmoničen partnerski odnos med jahačem in konjem. Začetki klasične dresure konj segajo v antično Grčijo, ponoven vzpon je doživela v renesansi. Razvoj klasičnega dresurnega jahanja, kot ga v Evropi poznamo danes, pa je povezan z ustanovitvijo Španske jahalne šole na Dunaju leta 1565. »Španska« se imenuje zato, ker so v njej najprej uporabljali španske konje. Kmalu so jih zamenjali lipicanci iz Lipice, ki so se izkazali kot izjemno nadarjeni za visoko šolo klasičnega dresurnega jahanja. Obiskali smo trening v Kobilarni Lipici, kjer sta nam šolanje konj in jahačev predstavila glavni trener Ladislav Fabris in vodja vožnje vpreg Mitja Mahorčič.
Neveljaven email naslov